3(19) / 2001
 
     Z OBSAHU: 
•	Téma čísla: KRAJINA

•	Zamyslenie sa nad krajinou   
•	Téma - VYSOKÉ POHORIA A KRAJINA 
•	EKOKNIŽNICA - najnovšie tituly
•	ADOPTUJTE STROM
•	Cena ZELENÉ MILÉNIUM
•	Pozvánka na rakúsku výstavu 
o šetrení energiou 
•	Aktuálne - BUDOVANIE VEĽKOLOMOV V SLOVENSKOM KRASE
•	Legislatíva o životnom prostredí, prehľad, časť 1.
•	Informácie pre každého
•	Pozvánka - VÝLET DO ČIERNEHO BALOGU

Hovoril som a opakujem: budúcnosť sveta, tak ako sa nám teraz javí, je viazaná na určité spoločenské zjednotenie ľudstva, ktoré samo nakoniec závisí na tom, či sa v našich srdciach uplatnia isté pohnútky k vyššiemu bytiu, pohnútky, bez ktorých celá veda a technika zaniknú samé v sebe. Svet, náš pozemský svet, získava pred našimi očami nezadržateľne stále viac podobu giganticky  zložitého motoru, ktorý je pripravený ku každej práci, ku každému výboju, ale ktorý bude fungovať len pod touto podmienkou: Ak budeme schopní, aby sme uviedli do chodu jeho kolesá, nájsť a používať ten druh, tú kvalitu paliva, aká mu vyhovuje. Inými slovami: Ak dnes ešte váha ľudská Zem, či má pokračovať vo svojom pohybe, ak existuje riziko, že sa zajtra zastaví, je to preto, že jej chýba dostatočná vízia, vízia primeraná nesmiernosti a mnohostrannosti  úsilia, ktoré treba vynaložiť. 

Pierre Teihard do Chardin: 
Miesto človeka v prírode

-2-
   Zamyslenie sa nad krajinou

   Málo sa zamýšľame nad krajinou. Málo času venujeme dôverným rozhovorom s naším vnútrom a naším “vonkajškom” - krajinou. Málo času venujeme drobným nenápadným chvíľam s atmosférou pokoja a pozitívnej odozvy. Málo premýšľame o sebe o veciach okolo nás. Vnárame sa do povrchu svojich starostí, ale neprenikáme do hĺbky skutočne hodnotných vzťahov. Vytvorili sme svet strát bez nálezov. Odpadky myšlienok, odpadky jedál, odpadky ešte použiteľných vecí, odpadky ešte nedozretých priateľstiev. Stratené a zabudnuté lásky. Málo nachádzame, málo strácame. 
   Zaľudnili sme krajinu, zobytnili sme svet množstvom dôverných maličkostí. Hodnotu nášho života určujú veci, ľudia, usporiadanie priestoru  - mestá, domy, byty. Nie sú le naším okolím, ale časťou nášho vnútorného sveta, z ktorého sa krajina postupne vytráca...
   Ešte včera k nej cítili naši predkovia bezmedznú úctu. Zem pod nohami ako nemenná istota. Krajina ako prestretý obrus. My priestor redukujeme na plochu, plochu na čiaru, čiaru na bod.
Človek kóduje svoje okolie geometricky prísnymi, hranatými, málokedy mäkkými organickými tvarmi. Postupne sa z nášho života stráca podstata krajiny. Závažné zmeny, ktoré prebiehajú doslova pred našimi očami, sú akoby mimo nášho videnia. Postupne narastá počet zarastajúcich neobhospodarovaných plôch, pozvoľna sa rozrastajú plochy sídel. Klesá počet obyvateľov na vidieku. Mení sa typické usporiadanie krajinnej štruktúry. Regionálna a miestna jedinečnosť sa vytráca. Z krajiny ako obrus sa stala nepotrebná utierka. Okná našich domov majú slepé oči a rýchlosť áut robí z okolitej krajiny rozmazanú šmuhu.
   Musíme si znovu začať pestovať celkovú múdrosť vo vzťahu k času a vo vzťahu k priestoru. Najprv pochopiť čiastkové múdrosti a potom ich pochopiť ako celok. Krajina je nielen zdrojom potešenia, ale predovšetkým úžitku. 
   V súčasnosti sa objavuje čoraz viac hlasov, ktoré vytvárajú zatiaľ len pomerne nesúrodú mozaiku, ale do budúcna vytvárajú predpoklady nových prístupov. Krajinu vnímajú a hodnotia z rôznych hľadísk, ale čo je dôležité, nachádzajú pre ňu východiská, a to z hľadiska:
- využitia územia vo vzťahu k utilitárnym požiadavkám ľudstva. Krajina vystupuje ako predmet hospodárskeho úžitku a prosperity;
- ekologickej stability a kvality krajiny s cieľom zachovania rozmanitosti jej podmienok a foriem života. Jedným z cieľov je vytvorenie územného systému ekologickej stability, alebo ekologickej siete ECONET;
- kultúrno-historického, krajina vystupuje z aspektu regionálno-špecifického charakteru a miestnej jedinečnosti. Je chápaná ako hodnotovo-estetická kategória, ako kultúrny fenomén;
- zachovania (konzervácie) územných špecifík. Krajina vystupuje z aspektu ochrany územia - prírodného a kultúrneho dedičstva, ochrany prírody a samostatne ochrany pamiatok;
- všestranného, ako synergické ponímanie problému, spolupôsobenie jednotlivých prístupov.
   Východisko je neuveriteľne prosté, a preto ťažko uskutočniteľné. Ani jeden z prístupov sám osebe veľa neznamená. To, čo ich spája, im dáva zmysel. Krajina nám dáva obživu. Dáva nám vodu na náš smäd, pôdu pre náš chlieb. Miesto pre naše príbytky. Dívajme sa na ňu ako na súčasť obydlí, ulíc a uličiek. Upratujme ju spolu s naším priedomím, je spoločná...       Ing. Peter Jančura           
Téma                                                            -3-
VYSOKÉ POHORIA A KRAJINA

   Základnou jednotkou fyzickogeografickej sféry je krajina, ktorá predstavuje územný celok, kvalitatívne odlišný od okolitých celkov. Má prirodzené hranice a vyznačuje sa vnútornou rôznorodosťou, individuálnou štruktúrou a zákonitým súhrnom javov a procesov. Krajina je teda hybridný otvorený geosystém na povrchu Zeme, ktorý sa vyvíja v priestore a čase. Jej ekológiou sa v celom rozsahu zaoberá krajinná ekológia - geoekológia.
   Z ekologického hľadiska je krajina súborom priestorove zblížených a navzájom funkčne spätých ekosystémov. Z geoekologického hľadiska je zasa súborom činných prvkov, ktoré sú prepojené reťazcami väzieb do systémov vyšších radov.
Krajina sa ako geosystém vyznačuje týmito hlavnými rysmi:
-	svojráznym vonkajším vzhľadom (fyziognómiou),
-	svojráznou vnútornou štruktúrou s bezprostrednými a spätnými väzbami medzi anorganickými, organickými a antropogénnymi subsystémami,
-	svojráznou energetickou bilanciou,
-	určitou polohou na povrchu Zeme,
-	určitým ohraničením,
-	vývojom v čase a priestore v závislosti od premien pri vstupe a výstupe hmoty a energie v geosystéme.
   V zásade možno konštatovať, že krajina je výrazom priestorovej a časovej nestálosti a odrážajú sa v nej zmeny štruktúry, dynamiky a vývoja.
   Plošný rozsah (veľkosť) krajiny sa spravidla vymedzuje v rozpätí od niekoľko sto do niekoľko tisíc km2. Krajiny najrôznejšieho veľkostného radu sú v súčasnej etape vývoja ľudskej spoločnosti v rozličnej miere narušené. Vplyv človeka na premenu krajiny môžme označiť ako jej kultiváciu. Stupeň kultivácie – premeny krajiny – ovplyvňujú jednak prírodné podmienky, jednak hospodárska činnosť, ako aj úroveň kultúrneho rozvoja spoločnosti.
Z hľadiska tohto aspektu sa krajina rozlišuje na:
-	prírodnú krajinu (prírodnú krajinu minulosti – tzv. prakrajinu, súčasnú prírodnú krajinu)
-	kultúrnu krajinu (tzv. vlastnú kultúrnu krajinu, narušenú kultúrnu krajinu, devastovanú krajinu)

   V odbornej literatúre sa rozlišujú tri skupiny krajinných typov – prírodná, prechodná a kultúrna krajina. Ďalej sa krajina člení do týchto šiestich skupín:
1.	prírodná krajina bez hospodárskeho využívania (polárna, vysokohorská a púštna krajina),
2.	prírodná krajina s potenciálnymi možnosťami využívania (krajina dažďových rovníkových pralesov a tajgy),
3.	extenzívne využívaná prírodná krajina (krajina tundry a alpských lúk),
4.	extenzívne využívaná prechodná krajina 
(krajina listnatých lesov a saván),
5.	vidiecka kultúrna krajina (poľnohospodárska a rekreačná krajina),
6.	mestská kultúrna krajina.

-4-
   Krajina vysokých pohorí (označovaná aj ako vysokohorská krajina) je špecifickým krajinným fenoménom Západných Karpát, pričom za vysoké pohoria v tomto horskom oblúku pokladáme tie pohoria, ktoré svojími najvyššími vrcholmi zreteľne vyčnievajú nad hornú hranicu lesa a presahujú absolútnu výšku 1 500 m.n.m. Na území Slovenska medzi ne patria Tatry (Západné a Východné, t.j. Vysoké a Belianske), Nízke Tatry, Veľká Fatra, Malá Fatra, Oravské Beskydy  (skupina Babej hory a Pilska) a Chočské vrchy (skupina Veľkého Choča).
   Pre mnohé pohoria západokarpatského oblúka, najmä v jeho centrálnej časti je charakteristickou fytogeografickou  medzou horná hranica lesa, nad ktorou sa vyvinul subalpínsky (kosodrevinový) stupeň (ktorý sa zväčša prekrýva s hladkým hôľnym reliéfom), prechádzajúci vyššie do alpínskeho stupňa.  V najvyšších častiach Vysokých Tatier sa rozprestiera subniválny stupeň.
   O vysokých pohoriach možno konštatovať, že sú to oblasti s charakteristickým súborom geologických, geomorfologických, glaciologických, klimatických, botanických, zoologických, antropických a iných znakov.  V podmienkach Západných Karpát je horná hranica lesa základnou hranicou, oddeľujúcou navzájom územie rôznych komplexov súčasných reliéfotvorných procesov.    
   Vegetačné stupne (v širšiom zmysle slova geoekologické stupne) vysokých pohorí sa skladajú z množstva ekosystémov, zoskupujúcich sa do ekotypov. Vo vyskohorskej krajine mierneho pásma v našich klimatických podmienkach ide predovšetkým o výskyt relatívne najnižšie ležiacich ekosystémov vysokohorských ochranných lesov v oblasti pod hornou hranicou lesa (predovšetkým o vysokohorské smrečiny a v niektorých vysokých pohoriach – Malá a Veľká Fatra – ojedinele aj o vrcholové bučiny). Nad nimi sa vyskytujú ekosystémy kosodreviny (zväčša v subalpínskom stupni), ďalej ekosystémy bylinno–trávnych (hôľnych) spoločenstiev – subalpínskych a alpínskych lúk, ekosystémy bralného reliéfu (skalných svahov, skál, skalných puklín), ekosystémy skalných sutín, odrobín a odvalov (zlomísk, úsypov a úšustov), ekosystémy mačinových a kríčkových vysokohorských spoločenstiev,  ekosystémy spoločenstiev horských pramenísk a nív atď.
   Hranice medzi jednotlivými vysokohorskými ekosystémami obyčajne nie sú ostré, prechody medzi nimi sú pozvoľné, príčom tieto ekosystémy sa na pomerne malej ploche často môžu prekrývať.
   Rastlinná biomasa alpínskych ekosystémov na plošnej jednotke je v porovnaní s ekosystémami (biómami) lesov mierneho pásma 50–násobne menšia, celková biomasa 108–násobne menšia, primárna produkcia na plošnú jednotku 9,3–násobne a celková primárna produkcia 22,3–násobne menšia. 
   Krajinu vysokých pohorí na Slovensku  možno teda zaradiť predovšetkým do 1. skupiny, ale so zreteľom na lesníckohospodársku činnosť človeka v jej časti aj do 2. skupiny, so zreteľom na hôľne pasienkárstvo sčasti do 3.skupiny a so zreteľom na rekreačné využívanie územia vysokých pohorí aj do 5. skupiny.
   Vysokohorská krajina na území Západných Karpát je typom fosílnej krajinnej štruktúry, ktorá vznikla najmä po geomorfogénnej stránke v pleistocéne pri odlišných klimatických podmienkach. Preto procesy, ktoré tu v súčasnosti prebiehajú, ju intenzívne menia.
   Rovnako lesné ekosystémy, ako aj vysokohorské ekosystémy v užšom zmysle slova sú predovšetkým následkom častej návštevnosti vystavené výrazným zmenám v štruktúre druhov rastlinných i živočíšnych organizmov, čím sa potom takto ovplyvnené časti – i celé ekosystémy – prejavujú ako ekologicky i staticky labilné.   

-5-
   Vysokohorské oblasti majú svoje osobitné zákonitosti. Najdôležitejšími hranicami reliéfotvorných procesov vo vysokých pohoriach vo všeobecnosti sú dolná hranica snehovej pokrývky (snehová čiara), horná hranica lesa a krajné medze rozpätia hospodárskej činnosti. Snehová čiara a hranice lesa reagujú na zmeny polohy a klímy  na Zemi rozdielne, pričom snehová čiara kolíše vo vzťahu k týmto zmenám omnoho citlivejšie ako horná hranica lesa. Hornej hranici lesa je potrebné v krajinnom prostredí vysokých pohorí Západných Karpát venovať zvýšenú pozornosť a podobne aj výškovej diferenciácii lesnej pokrývky.  
   Podľa väčšiny autorov možno pojmom horná hranica lesa označiť čiaru, spájajúcu najvyššie miesta ešte zapojeného lesa (s minimálnym zápojom korún 0,5 a minimálnou rozlohou 0,1 ha) s jedincami stromov minimálnej výšky 5 m. Ďalej vo vysokohorskom prostredí ešte rozoznávame čiaru spájajúcu najvyššie miesta výskytu stromov (ojedinelých alebo skupín), ktorú nazývame hornou hranicou stromu a čiaru, ktorá spája všetky body najvyššieho výskytu zakrpatených jedincov lesných drevín, nazývanú horná hranica zákrpkov.  V oblasti týchto hraníc (stromu a hraníc) sa les vzďaľuje od svojho optima a bojuje tam o svoju existenciu, preto nazývame toto pásmo prechodov pásmom boja. V podmienkach Západných Karpát sa v ňom striedajú ojedinelé jedince a skupinky stromov drevín tvoriacich hornú hranicu  lesa (prevažne smreka, limby a smrekovca) zväčša s kosodrevinovými porastami.
- Bezprostredný vplyv, ktorý limituje existenciu lesa vo vysokohorských polohách, majú teplotné, vetrové a zrážkové pomery. 
- Za hlavnú príčinu obmedzenia rastových schopností drevín a ich porastov sa pokladá fyziologické sucho.  
- Na hornej hranici sú bezprostrednou príčinou tohto javu príliš nízke teploty, spôsobujúce premŕzanie pôdy a neschopnosť asimilačných orgánov dreviny, prebudených k činnosti prehriatím vplyvom slnečného žiarenia, nahradiť straty vody, ktorá je viazaná v zamrznutom stave v pôde.
- S vetrových pomerov sú na limitovanie lesa dôležité najmä maximálne rýchlosti a smer vetra, prejavujúce sa fyziologickými a mechanickými účinkami. Tieto ovplyvňujú rast i tvar stromov, spôsobujú vytváranie tzv. zástavovitých tvarov ich koruny, vývraty, polomy a pod. 
- Zo zrážkových pomerov majú vo vyššej časti vysokých pohorí osobitný význam predovšetkým snehové zrážky, lebo procesy súvisiace s dynamikou snehovej pokrývky, ako napr. plazivý pohyb snehu i jeho odtrhnutie a rýchly pohyb vo forme lavín, priamo ovplyvňujú hornú hranicu lesa.
- Na hornú hranicu lesa má vplyv aj výška a masívnosť pohoria, expozícia, charakter reliéfu (sklon svahu, tvar svahu a drsnosť jeho povrchu).
- Súčasný priebeh hornej hranice lesa vo vysokých pohoriach Slovenska odráža v prevažnej miere vplyv kombinácie pôsobenia prírodných faktorov a antropogénnych zásahov s prevahou podielu deštrukčnej činnosti človeka.  Lesný stupeň vo všeobecnosti takmer nikde nesiaha po svoju prirodzenú hornú hranicu lesa. V súčasnosti je následkom antropogénnych vplyvov, predovšetkým odlesňovania a pastvy, oddelený od subalpínskeho stupňa bezlesým pásom nad dnešnou hornou hranicou lesa, ktorá má v jednotlivých slovenských pohoriach priemernú výšku len 1185 až 1430 m.n.m. (vrátane medzernatých porastov je to 1238 – 1487 m.n.m.).   
   Vysoké pohoria najmä vzhľadom na svoju veľkú nadmorskú výšku, extrémne klimatické podmienky, ako aj veľkú geologickú labilitu vysokohorského prostredia sú vystavené vysokému stupňu ohrozenia, ktoré sa bezprostredne týka najmä ich povrchu – pôdneho a vegetačného krytu.
   Spomedzi celého radu možných ohrození územia vysokých pohorí je najviac aktuálne ohrozenie erózne, lavínové a antropogénne.

-6-
•	Erózne ohrozenie

   Erózne ohrozenie spôsobujú vo vysokých pohoriach najmä erózne vodné procesy vyvolávané povrchovo tečúcimi vodami. Pod potenciálnou eróziou (odnosom pôdy) rozumieme takú eróziu, ku ktorej by došlo na danom mieste za predpokladu, že by tam povrch nebol chránený lesom ani žiadnou vegetáciou a neboli by tam urobené žiadne protierózne opatrenia.
   Podľa ohrozenia vysokých pohorí potenciálnou eróziou pôdy vplyvom tečúcej vody možno hovoriť o prevahe veľmi silnej intenzity erózie (s možným odnosom  5–15 mm/rok). Veľmi silné ohrozenie (5. stupeň intenzity potenciálnej erózie) je dominujúcim typom erózneho ohrozenia a ohrozuje takmer 62% celého povrchu vysokých pohorí, pričom jeho zastúpenie sa zvyšuje s nadmorskou výškou (rast sklonitosti svahov). 32% zvyšnej plochy vysokých pohorí je ohrozených v 4. stupni  intenzity potenciálnej erózie – silná potenciálna erózia.

Vo vyššej časti lesného stupňa by pri totálnom odstránení vegetačnej pokrývky mohlo dôjsť k strate väčiny pôdy jej odnosom povrchovými vodami približne za 80–100 rokov, v subalpínskom stupni za 50– 80 rokov a v alpínskom stupni už za 25–50 rokov.

   Z hľadiska jednotlivých vegetačných stupňov majú územie vyššej časti lesného stupňa nadpriemerne ohrozené Krivánska Fatra, Belianske a Západné Tatry, Ďumbierske Tatry, Choč a Veľká Fatra.
   Územie subalpínskeho stupňa je nadpriemerne ohrozené eróziou vplyvom tečúcej vody v Belianskych a Západných Tatrách, na Choči, vo Vysokých a Ďumbierskych Tatrách. 
   Alpínsky stupeň (vrátane subniválneho stupňa vo Vysokých Tatrách) je nadpriemerne ohrozený vo všetkých troch častiach Tatier (v Belianskych, Vysokých i Západných).
   Ak hodnotíme erózne ohrozenie územia našich vysokých pohorí od nadmorskej výšky 1000 m až po ich najvyššie časti globálne, tak najväčšou intenzitou potencionálneho odnosu pôdy vplyvom tečúcej vody sú ohrozené Západné Tatry, pričom nadpriemernou intenzitou sú ohrozené v ďalšom poradí aj Belianske Tatry, Krivánska Fatra, Ďumbierske Tatry a Choč.

•	Lavínové ohrozenie

   Vo vysokých pohoriach Slovenska  sa vyskytuje podľa analýzy v Alase lavínových dráh SSR  1754 lavínových dráh, ktorých rozloha je 12 928 ha, čo predstavuje približne 4% z celkovej rozlohy vysokých pohorí, resp. až 26% z plochy nad súčasnou hornou hranicou lesa. Spomedzi všetkých lavínových dráh je až  63% (1099 dráh) takých, ktoré zasahujú lesný stupeň, teda vnikajú do lesa. Takto je bezprostredne alebo potenciálne ohrozené snehovými lavínami ako aj deštrukčnými reliéfotvornými procesmi z kategórie gravitačných procesov okolo 33% dĺžky línie hornej hranice lesa, najviac v Belianskych a Západných Tatrách, ale aj v Krivánskej Fatre a v Ďumbierskych Tatrách.
   Lavínami a eróziou poškodený povrch zaberá v Krivánskej Fatre 19%, vo Veľkej Fatre 27%, v Západných Tatrách 47%, vo Vysokých Tatrách 61%, v Belianskych Tatrách 37%, v Ďumbierskych Tatrách 31% a v Kráľovohoľských Tatrách 24 %. 
-7-
•	Antropogénne ohrozenie

   Pre mnohé vysoké pohoria Západných Karpát na Slovensku je charakteristická horná hranica lesa, stromu i kosodreviny, ktorá je však zásahmi človeka natoľko ovplyvnená, že nedosahuje výšku prirodzenej – najmä klimatickej hornej hranice.
   Dolná hranica hôľ nie je takmer nikde pôvodná. Bola znížená na úkor kosodrevinového  stupňa alebo v mnohých prípadoch lesného stupňa. K znižovaniu hornej hranice lesa, vypaľovaniu, vyrúbavaniu kosodreviny a k iným spôsobom ničenia a oslabova- nia vegetácie sa pridružila aj intenzívna erózia pôdy a iné druhy deštrukcie povrchu vplyvom rozma- nitých reliéfotvorných procesov, ktorých priebeh sa urýchlil priamou a nepriamou činnosťou človeka.
   Prevaha nepriamych vplyvov na deštrukciu prostredia má svoj pôvod predovšetkým v rozsiahlom znižovaní línie hornej hranice lesa a v iných formách ničenia vegetácie, najmä kosodreviny v subalpínskom  stupni. S nepriamymi vplyvmi súvisí okrem vlastného odlesňovania aj pastierstvo, baníctvo a hutníctvo, ako aj ostatné negatívne zásahy človeka do prírody. 
   Medzi priame deštrukčné antropogénne a antropozoogénne zásahy na pôdu a povrch vo vysokých pohoriach počítané najmä pastvu (predovšetkým vysokohorskú), sčasti aj banskú činnosť, turistiku a stavebno–technickú činnosť človeka.
   Osobitnosťou antropogénnych činiteľov  resp. ich vplyvov vo vzťahu k pôde je v tom, že nemusia pôsobiť súvisle, ale môžu dať podnet prípadne urýchliť deštrukciu povrchu (pôdy).
   Z chronologického hľadiska možno antropogénne vplyvy v slovenských vysokých pohoriach rozdeliť do dvoch skupín:
1.	Historické vplyvy –  zaraďujeme tu osídľovanie a odlesňovanie územia, baníctvo, hutníctvo, pastierstvo (najmä počas valaskej kolonizácie, prevažne ako tzv. vysokohorské karpatské salašníctvo)
2.	Novodobé (súčasné vplyvy) – turistika, šport (bežecké a zjazdové lyžovanie), rekreácia, stavebno–technická činnosť (výstavba ciest, ozubnicových železníc, hotelov, chát, rekreačných zariadení, zotavovní, liečebných ústavov, horských dopravných zariadení, chodníkov a magistrál, lyžiarskych zjazdových a bežeckých tratí atď.), lesnícko–hospodárska činnosť (nevhodné formy hospodárskeho spôsobu – holoruby, nevhodné ťažobno–dopravné technológie napr. sústreďovanie dreva gravitačným spúšťaním, vyťahovanie z porastov traktormi a pod.), lesnícko–stavebné vplyvy (výstavba vyťahovacích liniek a približovacích lesných ciest – zvážnic, nadmerná hustota siete lesných ciest, pozemné lesnícke stavby, lesné sklady a iné technické objekty spojené s lesníckou činnosťou), líniové odlesňovanie pre energeticko–strojárske účely (prieseky diaľkových elektrovodov, cestné, elektrické, vodovodné a lanové prívody k stavbám televíznych a rozhlasových vysielačov, vykrývačov, retranslačiek), výstavba vodných nádrží na lesnom fonde, kameňolomov, štrkovísk a iných účelových objektov pre povrchovú i hlbinnú ťažbu nerastných surovín, odstraňovanie organickej hmoty na povrchu pôdy, neorganizovaná pastva, košiarenie, hnojenie, imisné oslabovanie porastov (najmä lesných porastov a kosodreviny) lokálnym, regionálnym i diaľkovým prenosom priemyselných exhalátov (emisií) a vplyvom automobilovej dopravy v horských oblastiach, realizácia masových podujatí atď.

-8-
   Všetky tieto vplyvy majú za následok oslabenie ochranného účinku a zdravotného stavu vegetácie, zmenu druhového zloženia rastlinných spoločenstiev, oslabenie funkčného efektu lesných porastov pri plnení mimoprodukčných funkcií lesa, deštrukciu pôdneho plášťa, zvýšenie povrchového odtoku, jeho mútnosti mineralizácie a eutrofizácie vody, rozkolísavosť hydrického režimu krajiny, oslabenie alebo zničenie vzácnych krajinných prvkov a ich ekosystémov, a tak v konečnom dôsledku oslabenie stability krajiny vysokých pohorí a zníženie jej ekonomickej hodnoty s viacerými negatívnymi dopadmi aj na priľahlé, najmä nižšie ležiace krajinné systémy (predovšetkým kotlinovú krajinu).
      
•	Turistika, šport  a cestovný ruch vo vysokých pohoriach

   V poslednom storočí nastal v týchto územiach rozvoj celej rady stredísk cestovného ruchu medzi ktoré patrí napr. Štrbské pleso, Hrebienok, Skalnaté pleso, Podbanské, Roháče, Jasná–Chopok–Srdiečko, Donovaly, Vrátna, Martinské hole, Turecká–Krížna a i. V týchto oblastiach sa koncetruje cestovný ruch najmä na vybudované infraštruktúry – horské hotely, chaty, horské dopravné zariadenia, lyžiarske zjazdové a bežecké trate, cesty, chodníky, magistrály a vysoko atraktívne krajinné “body” (vodopády, vyhliadky, ľahko dostupné vrcholy a pod.)
   V mnohých týchto oblastiach dosiahol cestovný ruch nebývalé rozmery a pešia turistika v mnohých celkoch dávno prekročila únosnú mieru.
   Pri zohľadnení aktivity predovšetkým letnej turistiky a geoekologických vlastností krajinných typov, ktoré určujú ich únosnosť, sa stanovili takéto počty únosnej návštevnosti:
1.	Extrémne neodolná krajinná štruktúra s nepatrnou hodnotou zaťažiteľnosti aktivitami rekreácie cestovného ruchu: 2 osoby/hod/km (krajinná štruktúra vrchovísk má únosnú návštevnosť 0 osôb). 
2.	Veľmi neodolná krajinná štruktúra s veľmi malou hodnotou zaťažiteľnosti aktivitami rekreácie a cestovného ruchu: 3 osoby/hod/km (krajinná štruktúra nív vysokohorských bystrín – prielomy cez morény, úseky v trógach a tiesňavách Belianskych Tatier – má unosnú návštevnosť 0 osôb).
3.	Stredne neodolná krajinná štruktúra s malou hodnotou zaťažiteľnosti aktivitami rekreácie a cestovného ruchu: 4 osoby/hod/km.
4.	Málo odolná krajinná štruktúra s malou hodnotou zaťažiteľnosti aktivitami rekreácie a cestovného ruchu: 5 osôb/hod/km.
5.	Stredne odolná krajinná štruktúra so zvýšenou hodnotou zaťažiteľnosti aktivitami rekreácie a cestovného ruchu: 6 osôb/hod/km.
Pre územie Tatranského národného parku bola vypočítaná súhrnná únosnosť turistických chodníkov, resp. hodnota návštevnosti za 3 letné mesiace  675 540 návštevníkov vo vysokohorskej krajine (nad hornou hranicou lesa). Táto návštevnosť sa musí nevyhnutne znižovať v období zvýšenej citlivosti biocenóz.   
Ak berieme do úvahy  ďalšie geomorfologické a pedologické charakteristiky chodníka (obrusnosť hornín a erodovateľnosť chodníka), celková únosnosť chodníkov v TANAPe bola stanovená na 1,0–1,3 miliónov turistov v lese i nad hornou hranicou lesa za 1 sezónu, čo predstavuje 11 645–14 240 osôb na deň. Vzhľadom k celkovej dĺžke chodníkov v TANAPe (bez Západných Tatier) ide o 4 242 turistov na každý kilometer ročne (v tomto období dosahovala návštevnosť v Tatranskom národnom parku 12 000 osôb/km/rok).  Výpočet únosnej návštevnosti sa však nebrala do úvahy napr. dni dažďových zrážok, kedy je deštruovateľnosť povrchu minimálne 10–násobne väčšia (može byť až niekoľkostonásobne väčšia).  
-9-
•	Pasienkárstvo

   Trvalé trávne porasty vysokých pohorí okrem produkčnej funkcie (0,5–3 tony sušiny/ha/rok) plnia i viaceré mimoprodukčné funkcie (napr. protieróznu, infiltračnú, retenčnú a biofiltračnú), ktoré zohrávajú významnú úlohu pri zabezpečovaní ekologickej stability vysokohorskej krajiny.
   V súčasnom období je plošné využitie tohto produkčného potenciálu veľmi nízke, a to najmä z dôvodu oprávneného zdôrazňovania protieróznej ochrany pôdy. To má však na druhej strane v mnohých prípadoch za následok aj čiastočnú degradáciu porastov, pri ktore ustupujú napr. druhy rodu Vaccinium a rozširujú sa nadmerne vysoké druhy tráv Callamagrostis sp. a Deschampsia caespitosa, ktoré poľahnuté snehovou pokrývkou zrýchľujú povrchový odtok a taktiež zvyšujú nebezpečie skĺzavania snehu.
   Druhým extrémom je neusmernené košiarenie, preháňanie a pasenie, ktoré vedie k zníženiu účinnosti trávneho porastu z hľadiska ochrany prírody. 
   Rozsah plôch trvalých trávnych porastov nad hornou hranicou lesa vo vysokých pohoriach Slovenska so slabou eróznou ohrozenosťou je do 180 ha, so strednou ohrozenosťou do 530 ha a so silnou eróznou ohrozenosťou 6 000 až 6 500 ha, spolu je teda teoreticky využiteľnej plochy trvalých trávnych porastov približne do 7 200 ha (najviac v Nízkych Tatrách, Tatrách a v Malej Fatre).
   Pre obhospodarovanie trvalých porastov vo vyššej časti lesného stupňa ako aj vysokohorských pasienkoch nad hornou hranicou  lesa je potrebné dodržiavať tieto podmienky:
-	pri obhospodarovaní trvalých trávnych porastov brať ohľad na ich prírodný produkčný potenciál,
-	vylúčiť aplikáciu priemyselných hnojív,
-	na miestach s využitím košarovania pravidelne prekladať košiare,
-	zamedziť ohrozenie pramenísk, povrchových, prípadne aj podzemných vôd,
-	pri obnove narušených porastov využívať iba autochtónne druhy,
-	ubytovacie zariadenia pastierov budovať bez pevných základov a prístrešky pre zvieratá  budovať s ohľadom na krajinu,
-	výstavba spevnených ciest nad hornou hranicou lesa je neprípustná.

 Medzi základné funkcie lesa patria:

I. Produkčná funkcia  - využívanie lesa na získavanie materiálových hodnôt, najmä drevnej suroviny
II. Ekologická funkcia – využívanie pôsobenia lesa na okolité prostredie (pôdu, vodu, vzduch) a zahrňuje: protieróznu pôdoochrannú funkciu, protideflačnú pôdoochrannú funkciu, protizosuvnú pôdoochrannú funkciu, protilavínovú pôdoochrannú funkciu, brehoochrannú funkciu, vodohospodársku funkciu
III. Environmentálna funkcia – využívanie lesa v rámci jeho: zdravotno–rekreačnej, zdravotno–liečebnej, kultúrno–krajinotvornej, kultúrno–ochranárskej, poľovnej, výskumnej, výchovnej, či protiimisnej a ďalších funkcií.      
Mgr. Pado Rudolf (pokrač. v budúcom čísle)
-10-
EKOKNIŽNICA

Čítanka pre neziskové organizácie, PDCS, Bratislava, 1999, 200 strán, 165,- Sk
   Čítanka pre neziskové organizácie je prvou knižkou tohto druhu na Slovensku. Jej jedinečnosť nespočíva len v téme, ktorú spracúva a interaktívnosti, na ktorej stavia, ale aj v tom, že ponúka prierez základnými manažérskymi zručnosťami. Preto po nej môžu siahnuť nielen tí, ktorí pracujú v neziskových organizáciách, ale aj manažéri i vedúci projektov, predstavitelia miestnej samosprávy, vysokoškolskí učitelia, tréneri i konzultanti, ľudia z kultúry, zdravotníctva i cirkví.
Kapitoly: 
Čo sú to neziskové organizácie, Dušan Ondrušek 
Organizačný rozvoj a formy neziskových organizácií, Dušan Ondrušek 
Tvorba a rozvoj tímu, Jana Pružinská 
Strategické plánovanie organizácií, Mária Zelenáková 
Marketing neziskových organizácií, Inge Jalčová 
Vzťahy s verejnosťou a práca s médiami, Zora Paulíniová 
Efektívna komunikácia, Aleš Bednařík 
Vedenie ľudí a riadenie organizácie, Vlado Labáth 
Tretí sektor vo svete a u nás, Martin Bútora 
Neziskové právo vo svete a u nás, Ján Hrubala, Kent Sinclair

Globálna občianska spoločnosť: dimenzie tretieho sektora (Global Civil Society: Dimensions of the Nonprofit Sector), Johns Hopkins Comparative Nonprofit Sector Project, 
39,95 USD
511 strán knihy obsahuje okrem nových údajov o zamestnancoch neziskového sektora, dobrovoľníkoch, výdavkoch a výnosoch aj komparatívny prehľad o všetkých zahrnutých krajinách a dokumentuje súčasné trendy vo veľkosti a zložení tohto sektora.. 
Objednávky: Johns Hopkins Comparative Nonprofit Sector Project, cnp@jhu.edu

Přeměnený les, Chris Maser, ABIES 2000, 132,- Sk, 356 strán
Autor vysvetľuje význam knihy takto: “Ak vyrúbeme les a sadíme ho znovu, tak ho vlastne prerábame na plantáž. Ako sa tak pozerám na svet okolo nás, je zrejmé, že takto prerábame celý svet, a že sme odvrhli plány a návrhy Prírody. Ak už chceme niečo prerábať, musíme tomu dobre rozumieť, a my tomu, čo teraz robíme, nerozumieme.”
   Kniha je rozdelená do štyroch hlavných častí. V prvej sa hovorí o rozdieloch medzi tým ako vytvára les Príroda a ako to robíme my. Druhá je o tom, prečo trváme na svojom spôsobe vytvárania lesa. Tretia sa venuje našim obavám zo zmien a obsahom poslednej je pokus o udržateľné lesníctvo rešpektujúce prírodné procesy.  
Objednávky: LZ-VLK - ABIES, 082 13 Tulčík 27, tel.:/fax: 091/ 77 89 488.
-11-
Občan do vrecka, Nadácia otvorenej spoločnosti
Publikácia má za cieľ vzdelávať a informovať občanov o ich právach a povinnostiach vyplývajúcich z ústavy a zákonov Slovenskej republiky a o možnostiach ich praktického uplatňovania v každodennom živote. Občania vedomí si svojich práv a znalí pravidiel fungovania právneho štátu sú zárukou rozvoja občianskej spoločnosti na Slovensku.
Občan do vrecka sa venuje právnym otázkam občanov a iným dôležitým informáciam z nasledujúcich oblastí: 
· Život - prevencia pred AIDS, drogy
· Práca - uchádzanie sa o pracovné miesto, pracovné zmluvy, práva zamestnancov                            a zamestnávateľov, práca v zahraničí, prepustenie z práce, nezamestnanosť
· Rodina - rodičia, deti, adopcia, manželstvo, rozvod, dedičstvo
· Bývanie - právo na bývanie, zmluva o prenájme, vlastnícke práva, bezdomovci
· Tolerancia - postihnutí občania a ich práva, násilie v rodine, rasová neznášanlivosť
· Štát a samospráva - funkcie štátnych orgánov a samosprávy, voľby, spôsoby účasti občanov na rozhodovaní o veciach verejných
· Polícia a súdy - právomoc polície, vyšetrovacia väzba, pokuty, typy súdov, opravné prostriedky
· Obchod a služby - práva spotrebiteľov.
Okrem základných informácií k tematickým okruhom je súčasťou publikácie aj adresár kontaktov na organizácie, ktoré v danej oblasti poskytujú odborné poradenstvo. 
Publikácia je distribuovaná na stredné a vysoké školy, do knižníc a iných edukatívnych inštitúcií.
Objednávky môžete zasielať do:  
Nadácie otvorenej spoločnosti, Miletičova 23, 821 09  Bratislava,  
tel.: 07/ 502 441 89, fax: 07/ 502 442 82, nos@nos.sk. 

Jako zachránit Zem, Z. Pauliniová, E. Pätoprstá, CEEV Živica, 50,-Sk
Kouzlo zapomenutého, A. Uhríčková, Z. Malíková, CEEV Živica, 80,-Sk
Učení, vědomí, jednání II. časť - Metódy ekologickej výchovy, CEEV Živica, 40,-Sk
Odpad, CEEV Živica, 40,-Sk 
Barvy z rostlin, CEEV Živica, 65,-Sk
Globální výchova, M. Pasternak, D.Selby, CEEV Živica, brožúra, 15,-Sk
Špetka dobromysli /Kapitoly z praktické ekologie/, A. Máchal, CEEV Živica, 55,-Sk
Spřátelet se s výtvarnímy projekty, CEEV Živica, 190,-Sk
Tieto tituly je možné objednať si na adrese: 
Centrum environmentálnej a etickej výchovy Živica, Nám. hraničiarov 13, 
851 03 Bratislava, tel.: 0905-990 974, E-mail: zivica@changenet.sk
    
Pralesy Slovenska, videokazeta, Centrum vedeckého turizmu pri SAV, 26 min., 320,-Sk, (nahrávky i v anglickom a nemeckom jazyku)  
Vďaka viacerým priaznivým okolnostiam sa na našom území zachovali človekom minimálne ovplyvnené lesné komplexy s pôvodným drevinovým zložením a charakterom pralesa. Tí z nás, ktorí ešte nevideli skutočných obrov: i 400 rokov staré stromy, vysoké do 60 m s hrúbkou okolo 2 m a obvodom kmeňa až 5 m, majú jedinečnú príležitosť. 
Film získal na VI. Medzinárodnom filmovom festivale ENVIROFILM 2000 Cenu za príspevok k ochrane prírodného dedičstva.
Objednávky spolu s uvedením požadovaného formátu (napr. VHS), zasielajte na: 
Dr. Ing. Viliam Pichler, Ústav ekológie lesa SAV, Štúrova 2, 960 53 Zvolen, 
E-mail: pichler@vsld.tuzvo.sk, fax: 0855/ 547 94 85
-12-
ADOPTUJTE STROM

   Nadácia Partnerství, je súčasťou konzorcia piatich národných nadácií v Českej republike, Poľsku, Maďarsku, Slovensku a v Rumunsku, a jej poslaním je stimulovať aktívnu účasť občanov na zlepšovaní tažko poškodeného životného prostredia v stredoeurópskom regióne.
   Nadácia Partnerství je v súčasnej dobe najväčším súkromým zdrojom finančnej podpory ekologických projektov obcí a mimovládnych neziskových organizácií v Českej republike. Od svojho vzniku v roku 1991 rozdelila viac ako 60 miliónov korún na 750 projektov.

   Nadácia Partnerství vyhlasuje verejnú zbierku pod názvom: "Adoptujte strom" 

   Nie každý sa môže aktívne podieľať na ochrane prírody a výsadbe stromov. Každý komu nie je osud našej krajiny a prostredia v mestách ľahostajný, môže pomôcť.
   Vašich 200,-Kč (asi 260,-Sk) pokryje náklady na vypestovanie sadenice a následnú starostlivosť o strom do veku, kedy už bude sebestačný. Vaše peniaze budú zhromažďované na samostatnom účte pre stromy, ktorý je spravovaný Nadáciou Partnerství. Každý, kto si takýmto spôsobom adoptuje strom, sa stane majiteľom Diplomu stromu života. 
   Peniaze je možné posielať bankovým prevodom, alebo zloženkou typu A na konto:

“Strom života”, č.ú. 152343168/5100, v.s. 993, IPB a.s., 
Malinovského náměstí 4, 602 00 Brno

CENA ZELENÉ MILÉNIUM PATRÓNOVI EKOLÓGOV SV. FRANTIŠKOVI

   V roku 2000 zorganizovalo občianske združenie GreenPen/Zelené pero ankety Zelené milénium, Zelené srdce 2000 a Kazisvet 2000. Cieľom tohto projektu bolo priblížiť verejnosti význam ekológie prostredníctvom obľúbených ankiet a rebríčkov.
   Takmer 100 členná medzinárodná porota určila, že víťazom ankety Zelené milénium sa stal sv. František z Assisi za mnohé ušľachtilé prejavy lásky k ľuďom a všetkým tvorom, ktoré stvoril Boh. Sv. František bol zakladateľom rádu kresťanským misionárom a celosvetovo uznávaným priekopníkom ochrany všetkého živého. Je považovaný za jedného z prvých ekológov na svete a je uznávaný a uctievaný ako patrón environmentalistov. 
   Cenu Zelené srdce 2000 získal in memoriam prvý minister životného prostredia v Československej federatívnej republike Josef Vavroušek. Cenu dostal za svoje celoživotné humanitárne a ekologické aktivity. J. Vavroušek spolu s dcérou tragicky zahynul v Západných Tatrách v snehovej lavíne. 
   Anticena Kazisvet 2000 sa ušla spoločnosti Aurel z Baia Mare v Rumunsku za to, že pripustila masívny únik kyanidov z odkalísk bane na zlato v severnom Rumunsku, čím spôsobila ekologickú katastrofu v rieke Tisa.
   Členovia poroty rozhodli, že podobná celoročná anketa sa uskutoční aj v roku 2001 a jej výsledky vyhlásia v januári 2002. Informácie o podmienkach budú zverejnené aj na internete. Občianske združenie GreenPen/ Zelené pero bolo založené pred piatimi rokmi a venuje sa pomoci neziskovým organizáciám v oblasti vzťahov s médiami a verejnosťou. Okrem ankety realizujú aj tréningy, na ktorých sa zúčastnilo okolo 400 predstaviteľov tretieho sektora.
Zuzana Nová
-13-
VÝSTAVA ENERGIESPARMESSE A BAUMAT WELS
   Energetické centrum Bratislava už tradične organizuje 1-dňové autobusové zájazdy na medzinárodnú výstavu Energiesparmesse a Baumat do rakúskeho mesta Wels. 
   Ako každoročne začiatkom marca, v dňoch 2.–4. 3. 2001 sa tu koná svetoznámy veľtrh kúrenia, stavebníctva a šetrenia energiou, ktorý sa stal jedným z najväčších svojho druhu v Európe. Viac ako 1600 vystavovateľov tu predstavuje všetko, čo sa týka efektívneho využívania energie – od kúrenia cez stavebné a izolačné materiály, solárne zariadenia až po solárne bicykle či nízko-energetické domy.
   Hlavným cieľom výstavy je poskytnúť spotrebiteľovi radu a pomoc pri efektívnom využívaní energie v bytoch či rodinných domoch. Zameranie výstavy na energetické poradenstvo malo a stále má veľkú odozvu u občanov, čo sa prejavuje v rekordnom počte návštevníkov i vystavovateľov. 
   Zájazdy sa uskutočnia v piatok 2. marca a v sobotu 3. marca 2001, plánovaný odchod z Bratislavy je ráno o 6:00 a návrat cca o 17:00 (podľa dohody účastníkov).
Účastnícky poplatok je 950.-Sk, v ktorom Vám ponúkame:
- dopravu z Bratislavy do Welsu a späť, vstupenku na výstavu, spoločné návštevy skupín u vybraných vystavovateľov s tlmočením
V prípade záujmu Vám môžeme rezervovať ubytovanie v Bratislave v cene od cca 300Sk/os/noc.

Prihlásiť sa môžete do 16. februára 2001. Radi Vám poskytneme bližšie informácie: 
Energetické centrum Bratislava, Bajkalská 27, 827 99 Bratislava, tel: 07/582 484 72, 
fax: 07/582 484 70, E-mail: office@ecbratislava.sk, www.ecbratislava.sk

EXPO SCIENCE EUROPE - BRATISLAVA 2002 
   Na základe rozhodnutia európskej Rady Milset – svetovej organizácie združujúcej organizácie zaoberajúce sa podporou talentovaných mladých ľudí v oblasti vedy a techniky sa nasledujúca výstava Expo Science Europe (ESE) uskutoční od 13. do 23. júla 2002 v Bratislave. ESE sa konajú každé dva roky vždy v inej európskej krajine. Vyprofilovali sa ako výstava víťazných vedecko-technických projektov z jednotlivých národných súťaží mladých vedcov a technikov. Mladí ľudia – nadšenci v niektorej z vedných disciplín majú tak šancu skonfrontovať svoje vedomosti a skúsenosti s rovesníkmi z celej Európy. 
   Samotný výber usporiadateľskej krajiny a mesta prebiehal v čase konania ESE 2000 v belgickom Charleroi (asi 70 km od Bruselu). V tvrdej konkurencii potenciálnych usporiadateľov, kde sa do záverečného finále dostali Drážďany a Bratislava sa komisia po záverečnej prezentácii kandidátov napokon rozhodla práve pre Bratislavu a jej zástupcu  Asociáciu pre mládež vedu a techniku - Amavet. Ako sme sa dozvedeli od jednotlivých hodnotiteľov – pri rozhodovaní najviac zavážili dlhoročné skúsenosti Amavetu s organizáciou podobných výstav pre mladých ľudí ako aj výstavné a ubytovacie možnosti Bratislavy pre usporiadanie takéhoto veľkého podujatia. Podľa vyjadrenia budúcich organizátorov, nezanedbateľným nebol ani fakt, že práve Bratislava sa v nadchádzajúcom období stane sídlom regionálnej kancelárie Milset pre Európu. Amavet je zároveň jednou z najväčších slovenských detských a mládežníckych organizácií.
   ESE 2002 sa bude konať v priestoroch bratislavského Parku kultúry a oddychu, ubytovanie bude zabezpečené v priestoroch internátov Družba. Organizátori z Amavetu očakávajú účasť minimálne 700 mladých ľudí a zástupcov organizácií z viac ako 20 krajín Európy. Na základe kontaktov nadviazaných počas prezentácií Slovenska na  ESE 2000 v Belgicku očakávajú účastníkov aj z mimoeurópskych krajín– Brazílie, Uruguaja, Juhoafrickej republiky a Číny.                       (eml)

-14-
SLOVENSKÉMU KRASU HROZÍ BUDOVANIE VEĽKOLOMOV

   Vyjadrite svoj nesúhlas s určením chráneného ložiskového územia Paklan v Slovesnkom krase, a to na adrese: Ing. Mária Dovalová, vedúca odboru životného prostredia, Okresný úrad v Rožňave, Námestie 1. mája, 048 01 Rožňava.

   Oblasť Paklan leží v CHKO a Biosférickej rezervácii Slovenský kras, v katastri obce Hrhov, okr. Rožňava. Toto územie je zaujímavé prelínaním mokradných (vlhkomilných) prvkov s vyslovene teplomilnými a ich súbežnou existenciou na malom priestore, čo je významné pre rozvoj a udržanie biodiverzity daného územia. Hodnota vyvýšenín Veľký a Malý Paklan spočíva hlavne v prítomnosti vzácnych xerotermných druhov najmä rastlín, mäkkýšov, hmyzu, plazov, vtákov, aj cicavcov. Z nich treba vyzdvihnúť najmä zákonom chránené druhy, ako je modlivka zelená (Mantis religiosa), vretienka (Zygaena carniolica), bielopásovec (Neptis rivularis), perlovce (Brenthis daphne) a chránený Brenthis hecate, očkáň (Arethusana arethusa), modráčiky (Pseudophilotes Schiffermuelleri, Glaukopsyche alexis, Meleagria daphnis) a iné. 
   Z vtákov sa tu vyskytuje spolu minimálne 20 hniezdiacich druhov, z ktorých najvýznmnejšie sú chránené, ohrozené a ubúdajúce druhy  skaliarik sivý (Oenanthe oenanthe) - ten žije na Malom Paklane, škovránik stromový (Lullula arborea), penica jarabá (Sylvia nisoria), strnádka lúčna (Miliaria calandra). Z cicavcov je významný výskyt chráneného a kriticky ohrozeného druhu sysľa pasienkového (Citellus citellus).
   Popri druhoch obývajúcich xerotermné biotopy Paklanu je potrebné vyzdvihnúť aj zachovalé a rozsiahle mokradné spoločenstvá v alúviu riečky Turňa, ktoré sa nachádzajú hneď pod Paklanom zo severnej strany. Je to jedna z mála lokalít, na ktorej sa vyskytujú vedľa seba všetky 3 druhy našich svrčiakov: svrčiak riečny (Locustella fluviatilis), svrčiak slávikovitý (Locustella luscinioides) a veľmi zriedkavý svrčiak zelenkavý (Locustella naevia), vyskytujú sa tu 3 druhy trsteniarikov - trsteniarik veľký (Acrocephalus arundinaceus), trsteniarik malý (A. schoenobaenus), trsteniarik obyčajný (A.. palustris), z chriašteľov tu bol zistený celosvetovo ohrozený druh chrapkáč poľný (Crex crex), aj chriašteľ vodný (Rallus aquaticus).
   Územie Veľkého Paklanu je cenné i objaveným osídlením zo staršej doby kamennej s nálezmi minimálne 45 000 rokov starými, odkrytými pracovníkmi Archeologického ústavu SAV.
   Zámer Slovenského geologického ústavu Dionýza Štúra v Bratislave určiť chránené ložiskové územie v lokalite  Paklan zvyšuje  predpoklad schválenia aj dobývacieho priestoru tohto ložiska., už s možnosťou určenia konkrétneho termínu začatia dobývania slieňa (ťažobný nerast). Uvedené opatrenie by len skomplikovalo doposiaľ definitívne neuzavretý proces stanovenia hraníc národneho parku a jeho ochranného pásma. Mohlo by viesť k vyčleneniu predmetného územia z oblasti sprísnenej ochrany prírody. Určenie takéhoto chráneného ložiskového územia by vytváralo  podmienky pre udeľovanie súhlasov na povolenie banskej činnosti. 
   Možnou alternatívou oproti pokračujúcej devastácii prírody vytváraním nových ťažobných priestorov by malo byť uprednostňovanie výroby stavebných surovín predovšetkým recykláciou stavebného odpadu. 
   Negatívne stanovisko Okresného úradu k určeniu chráneného ložiskového územia by vytvorilo predpoklady pre uplatnenie ust. §14a Banského zákona. Toto ustanovenie  uvedeného predpisu umožňuje odpísať zásoby ložísk nerastov v Slovenskom krase -na území s mimoriadnymi prírod- nými a kultúrnymi hodnotami svetového významu z dôvodu uprednostnenia celospoločenského záujmu ochrany týchto hodnôt, keďže význam ochrany prevyšuje záujem na vydobytí zásob. 

-15-
   Podobná situácia nastala aj v oblasti planiny Dolný vrch v Slovenskom krase v priestore medzi Včelármi a Hrhovom, kde firma BETOX, s.r.o. plánuje otvoriť veľkolom na ťažbu vápenca. V záujme dosiahnutia tohto cieľa podala na Obvodný banský úrad v Spišskej Novej Vsi návrh na vyhlásenie chráneného ložiskového územia. Schválenie tohto návrhu by zna- menalo uprednostniť ťažobné záujmy pred ostatnými záujmami, teda aj pred záujmom ochrany prírody. 
   Územie Dolného vrchu je významnou súčasťou Slovenského krasu, ktorý bol v roku 1996 vzhľadom na jeho prírodnú jedinečnosť vyhlásený za Biosférickú rezerváciu UNESCO, jeho krasové útvary sú zapísané ako súčasť Svetového kultúrneho a prírodného dedičstva (World Heritage), v krátkom čase sa plánuje toto územie vyhlásiť za Národný park (súčasť bilaterálneho NP Aggtelek- Slovenský kras), a tiež medzinárodná organizácia BirdLife International vyhlásila územie Slovenského krasu za “Významné vtáčie územie”. 
   Samostatne územie Dolného vrchu je mimoriadne citlivé z hľadiska vodného režimu, vyznačuje sa vysokým stupňom skrasovatenia vápencov s množstvom jaskýň a priepastí (v súčasnosti je tu známych 250 jaskýň a priepastí). Unikátom v dotknutej oblasti je nedávno objavený najrozsiahlejší vertikálny jaskynný systém na Dolnom vrchu - Hlinoš. Vo východnej časti planiny existujú najzachovalejšie lesné spoločenstvá takmer nedotknuté ľudskou činnosťou. Vyskytuje sa tu i množstvo chránených a ohrozených teplomilných druhov rastlín. Raritou dolného vrchu je výskyt 8 druhov obojživelníkov, čo je pre krasové oblasti netypické. Hniezdia tu ohrozené vtáčie druhy, napr. orol krikľavý, jariabok hôrny, sova dlhochvostá, sova lesná, ďateľ bielochrbtý, ďateľ prostredný, tesár čierny, žlna sivá, škovránok stromový, z ktorých mnohé obývajú jaskynné priestory a priepaste. Z cicavcov sa tu vyskytujú kriticky ohrozené druhy ris ostrovid a mačka divá, z netopierov vzácny podkovár malý, podkovár veľký, netopier obyčajný, netopier vodný, pričom ich najväčšia koncentrácia je práve v ohrozenej oblasti. 
   Z architektonického hľadiska je územie pozoruhodné nálezmi pamiatok dokazujúcich osídlenie tohto územia kyjatickou kultúrou z mladšej doby bronzovej. 
   Z hľadiska Regionálneho územného systému ekologickej stability v okr. Rožňava tvorí lokalita Dolného vrchu jadro regionálneho biocentra. 
   S návrhom firmy BETOX nesúhlasí ani OÚ v Rožňave, odbor životného prostredia, Správa CHKO-BR Slovenský kras, Obecné zastupiteľstvo obce Hrhov, ako aj verejné zhromaždenie občanov tejto obce.
   Pokiaľ chcete vyjadriť svoj nesúhlas s otvorením veľkolomu v tejto oblasti, môžete tak urobiť na: Obvodnom banskom úrade, Letná 132, 052 80 Spišská Nová Ves, alebo na Ministerstve životného prostredia SR, Nám. Ľ. Štúra 1, 812 35 Bratislava.

   Bližšie informácie o spomínaných zámeroch v Slovenskom krase žiadajte na adrese: 
Občianske združenie SOSNA, Pražská 2, 040 11 Košice, 
tel.: 095/644 51 24, E-mail: sosna@changenet.sk.
-16-
PREHĽAD LEGISLATÍVY O ŽIVOTNOM PROSTREDÍ, časť 1.
   Tentoraz Vám v rubrike legislatíva prinášame zoznam všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti životného prostredia a niektorých súvisiacich predpisov prijatých do 15. 9. 1999, ktoré sme rozdelili do oblastí: ŽIVOTNÉ PROSTREDIE VŠEOBECNE, OCHRANA OVZDUŠIA, OCHRANA AKOSTI A MNOŽSTVA VOD A ICH RACIONÁLNEHO VYUŽÍVANIA, ODPADOVÉ HOSPODÁRSTVO, GEOLOGICKÝ VÝSKUM A PRIESKUM, OCHRANA PRÍRODY A KRAJINY, PLÁNOVANIE A STAVEBNÝ PORIADOK a EKONOMIKA. 

ŽIVOTNÉ PROSTREDIE VŠEOBECNE
Právne predpisy MŽP SR
•Zákon SNR č. 595/1990 Zb. o štátnej správe pre životné prostredie v znení zákona SNR č. 494/1991 Zb., zákona SNR č. 134/1992 Zb., zákona NR SR č. 287/1994 Z.z. a zákona NR SR č. 222/1996 Z.z. (pozri tiež redakčné oznámenie v čiastke 47/1991 Zb.). 
•Zákon č. 17/1992 Zb. o životnom prostredí v znení zákona NR SR č. 127/1994 Z. z. , zákona NR SR č. 287/1994 Z.z. a zákona č. 171/1998 Z.z. 
•Zákon NR SR č. 127/94 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. 
•Zákon č. 171/1998 Z.z. o prístupe k informáciám o životnom prostredí. (nahr. z.č.211/2000, pozn. red.)
•Nariadenie vlády SR č. 163/1992 Zb., ktorým sa ustanovujú predpoklady pre výkon funkcií v orgánoch štátnej správy pre životné prostredie, ktoré si vyžadujú osobitnú odbornú spôsobilosť v znení nariadenia vlády SR č. 72/1996 Z.z. a nariadenia vlády SR č. 157/1997 Z.z. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 52/1995 Z.z. o zozname odborne spôsobilých osôb na posudzovanie vplyvov činností na životné prostredie. 
•Opatrenie Ministerstva životného prostredia SR oznámené pod č. 271/1997 Z.z. o úprave dispozičných oprávnení správcov v zriaďovateľskej pôsobnosti MŽP SR pri nakladaní s majetkom štátu. 
•Oznámenie Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 313/1998 Z.z. o vydaní výnosu, ktorým sa vydáva zoznam skutočností tvoriacich predmet štátneho tajomstva a zoznam skutočností tvoriacich predmet služobného tajomstva v pôsobnosti Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky (výnos č.1/1998 ). 
Ostatné právne predpisy 
•Čl. 4, 20, 23, 44, 45 a 55 zákona č. 460/1992 Zb. Ústava Slovenskej republiky 
•Zákon NR SR č. 222/1996 Z.z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 58/1997 Z.z., zákona č. 229/1997 Zb., zákona č. 281/1997 Z.z., zákona 288/1997, zákona č. 384/1997 Z.z. , zákona č. 117/1998 Z.z., zákona č. 195/1998 Z.z., zákona č. 225/1998 Z.z. a zákona č. 241/1998 Z.z. 
•Zákon SNR č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení zákona SNR č. 197/1991 Zb., zákona SNR č. 298/1991 Zb., zákona SNR č. 494/1991 Zb., zákona SNR č. 294/1992 Zb., zákona SNR č. 322/1992 Zb., zákona SNR č. 453/1992 Zb., zákona NR SR č. 2/1993 Z. z., zákona NR SR 61/1993 Z. z., zákona NR SR č. 83/1994 Z. z., zákona NR SR č. 74/1995 Z.z., zákona NR SR č. 207/1995 Z.z. , zákona č. 58/1998 Z.z., zákona č. 143/1998 Z.z., zákona č. 200/1998 Z.z. a zákona č. 337/1998 z.z. 
•§ 181a, 181b, 181c a 181e zákona č. 140/1961 Zb. Trestný zákon v znení zákona č. 159/1989 Zb., zákona č. 175/1990 Zb., zákona NR SR č. 177/1993 Z.z. a zákona NR SR č. 248/1994 Z.z. 
•Nariadenie vlády SR č. 258/1996 Z.z., ktorým sa vydáva Zoznam obcí a vojenských obvodov tvoriacich jednotlivé okresy v znení nariadenia vlády SR č. 180/1997 Z.z., nariaredia vlády SR č. 71/1998 Z.z. a nariadenia vlády SR č. 403/1998 Z.Z. 
•Zákon č. 145/1995 Z.z. o správnych poplatkoch v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 123/1996 Z.z. , zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.244/1996 Z.z. , zákona č. 70/1997 Z.z., zákona č.1/1998 Z.z. a zákona č. 232/1999 Z.z.  
•Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci , Poznámka: § 9 Štátna pomoc na životné prostredie
-17-
OCHRANA OVZDUŠIA

•Zákon č. 309/1991 Zb. o ochrane ovzdušia pred znečisťujúcimi látkami (zákon o ovzduší) v znení zákona č. 218/1992 Zb., zákona NR SR č. 148/1994 Z.z., zákona NR SR č. 256/1995 Z.z. a  zákona č. 393/1998 Z.z. 
•Zákon Slovenskej národnej rady č. 134/1992 Zb. o štátnej správe ochrany ovzdušia v znení zákona NR SR č. 148/1994 Z.z., zákona NR SR č. 256/1995 Z.z., zákona NR SR č. 222/1996 Z.z. , zákona č. 76/1998 Z.z. a zákona č. 393/1998 Z.z. 
•Zákon č. 76/1998 Z.z. o ochrane ozónovej vrstvy Zeme a o doplnení zákona č. 455/1991 
Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov. 
•Zákon č. 401/1998 Z.z. o poplatkoch za znečisťovanie ovzdušia. 
•Nariadenie vlády SR č. 92/1996 Z.z., ktorým sa vykonáva zákon č. 309/1991 Zb. o ochrane ovzdušia pred znečisťujúcimi látkami (zákon o ovzduší) v znení neskorších predpisov. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 111/1993 Z.z. o vydávaní odborných posudkov vo veciach ochrany ovzdušia alebo odpadov, ustanovovaní osôb oprávnených na vydávanie posudkov a o overovaní odbornej spôsobilosti týchto osôb v znení vyhlášky č. 53/1995 Z.z. (pozri tiež red. oznámenie v čiastke č. 40/1993 Z.z.). 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 112/1993 Z.z. o vymedzení oblastí vyžadujúcich osobitnú ochranu ovzdušia a o prevádzke smogových varovných a regulačných systémov v znení vyhlášky č. 103/1995 Z.z. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 299/1995 Z.z. o podmienkach na udeľovanie oprávnenia na vykonávanie meraní emisií a imisií a o zásadách výkonu tejto činnosti. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 208/1996 Z.z. o programe znižovania emisií. 
•Vyhláška Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR č. 265/1996 Z.z. o emisných kontrolách cestných motorových vozidiel. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia SR č. 41/1997 Z.z. o zisťovaní množstva vypúšťaných znečisťujúcich látok a údajov o dodržaní určených limitov znečisťovania. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia č. 268/1997 Z.z. o požiadavkách na kvalitu palív, o vedení prevádzkovej evidencie a o rozsahu a spôsobe poskytovania údajov orgánom ochrany ovzdušia. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 283/1998 Z.z., ktorou sa vykonáva zákon o ochrane ozónovej vrstvy Zeme a o doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon ) v znení neskorších predpisov. 
•Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 200/1999 Z.z. o požiadavkách na vedenie prevádzkovej evidencie zdrojov znečisťovania a o rozsahu ďalších údajov, ktoré sú prevádzkovatelia zdrojov znečisťovania povinní poskytovať orgánu ochrany ovzdušia 
•Oznámenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 343/1998 Z.z. o Kodanskom protokolu o látkach, ktoré porušujú ozónovú vrstvu. 
•Oznámenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 344/1998 Z.z. o Protokole k  Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov z roku 1979 o ďalšom znižovaní emisií síry. 

OBČIANSKE ZDRUŽENIE TATRY

Podporuje občianske iniciatívy, ktoré smerujú k zachovaniu všetkých foriem  života na Zemi, k dosiahnutiu trvalo udržateľného rozvoja, k zmene postojov ľudí pri rozhodovaní o veciach verejných, výchove a vzdelávaniu všetkých.
Združenie sa zasadzuje o ochranu životného prostredia a kultúrneho dedičstva v podtatranskej oblasti.
Usiluje sa o presadenie pozitívnych zmien a postojov.
Rozvíja svoje aktivity formou realizácie projektov a poradenskou, vzdelávacou, publikačnou, reklamnou a informačnou činnosťou.
Hľadá nových priateľov ochotných pomôcť svojmu životnému prostrediu.
Chceš aj Ty pomôcť? Môžeš. 

Stačí vyplniť návratku a zaslať ju do redakcie:

Meno a priezvisko: _________________________
Adresa: ___________________________________
Telefón, E-mail: ____________________________
Zamestnanie: ______________________________
Dátum :___________________________________

                                           TVOJA POMOC                            
•	monitoring v teréne
•	prepisy na počítači
•	preklady textov
•	písanie článkov
•	hra na hudobný nástroj
•	komunikácia s médiami
•	písanie listov
•	komunikácia s úradmi
•	prednášková činnosť
•	spolupráca so školami
•	odborné štúdie
•	príprava letákov
•	účasť na blokádach
•	účasť na brigádach

•	tvorba web stránky
•	poskytnutie priestorov
•	maľovanie transparentov
•	výtvarné práce
•	fotografovanie
•	prevoz autom
•	počítačové služby
•	organizovanie infostánkov
•	nahrávanie info z TV
•	získavanie sponzorov
•	roznos plagátov a letákov
•	monitoring tlače
•	natáčanie videokamerou
•	iné ...

Časopis EKOKOMPAS
2. ročník, 19. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS, 031 04 Okoličné 552, tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, elektronická podoba časopisu na stránke: http://www.tutok.sk/kompas. 
Šéfredaktor: Lenka Milonová, redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová. Koordinátor a odborný garant: Pado Rudolf – Občianske združenie TATRY. Číslo neprešlo jazykovou úpravou.  Príspevky do časopisu sú vítané.
Číslo vyšlo vďaka finančnej podpore Ľudovej banky, a.s. Ružomberok