1(17) / 2001
 
     Z OBSAHU: 
•	Téma čísla:
DOBROVOĽNÍCTVO   
•	VŠEOBECNÁ DEKLARÁCIA O DOBROVOĽNÍCTVE
•	DOBROVOĽNÍCTVO NA SLOVENSKU
•	SRDCE NA DLANI
•	DOBROVOĽNÍCKE
CENTRUM  - 
AKO SA STAŤ                       DOBROVOĽNÍKOM ?
•	Kampaň - Pomôž svojmu regiónu
•	EKOKNIŽNICA najnovších titulov 
•	Verejnosť - OBČIANSKE FÓRUM 
•	Štátna správa -  LEGALIZÁCIA POKRAČUJE
•	Zaujímavosti z prírody
•	Zapojte sa do projektu
     10 000 stromov Liptova
- Pomôžte svojmu regiónu 

 

   Medzinárodný rok dobrovoľníkov 2001 otvoril dňa 28. novembra 2000 v budove Valného zhromaždenia OSN v New Yorku generálny tajomník OSN Kofi Annan. Vyzval vlády a organizácie na celom svete, aby vyjadrili svoje ocenenie a poďakovanie dobrovoľníkom a ich mimoriadnemu príspevku k riešeniu mnohých spoločenských problémov. 5.12. 2000 bol Medzinárodný rok dobrovoľníkov 2001oficiálne otvorený i na Slovensku.
   Práca dobrovoľníkov je súčasťou života takmer každej civilizácie a spoločnosti. V najširšom kontexte ju môžeme definovať ako aktivitu, ktorú dobrovoľník vykonáva bez nároku na zisk či odmenu vo forme mzdy a mimo svojho riadneho pracovného zaradenia, pre dobro komunity alebo spoločnosti ako celku.
   Nie je náhodou, že OSN určilo práve prvý rok nového tisícročia za rok venovaný dobrovoľníkom. Kľúčovým cieľom Medzinárodného roka dobrovoľníkov 2001 je dosiahnuť väčšie ocenenie a uznanie dobrovoľníckej práce na miestnej, národnej aj medzinárodnej úrovni, ako dôležitej súčasti občianskej spoločnosti.
   Rezolúciu OSN, ktorou bol rok 2001 vyhlásený za Medzinárodný rok dobrovoľníkov podporila aj Slovenská republika. Viacero mimovládnych organizácií vytvorilo neformálnu koordinačnú skupinu, ktorej cieľom je spoločne pripravovať v priebehu celého roka 2001 aktivity, ktoré prispejú k pochopeniu, propagácii a rozvoju dobrovoľníctva na Slovensku. 
                                                                                (eml)

  

O dobrej vôli, dobrovoľníkoch a dobročinníctve

   Priestor pre vykonávanie dobrovoľníckej činnosti sa v dnešnej dobe neustále rozširuje a do práce neziskových organizácií sa zapájajú aj ľudia, ktorých sa v minulosti neodvážili ani osloviť. Pomáhajú nielen študenti, ale aj herci, manažéri a občas aj nejaký ten politik. Presné štatistiky neexistujú, počet týchto ľudí však určite stúpa. Dobrovoľníctvo sa stáva bežnou súčasťou života a patrilo by sa zamyslieť nad jeho podstatou. 
    Slovo dobrovoľník napovedá, že ten koho ním označujeme má vôľu a táto jeho vôľa je dobrá. Je rozhodnutý vykonať dobro. Ľudská schopnosť disponovať vôľou však predpokladá slobodu. Tá je nevyhnutnou podmienkou pre uskutočňovanie toho čo vôľa radí. Iné slovo - nevoľník, nás na tento rozmer slobody upozorňuje. Otázku, či môže byť nevoľník dobrovoľníkom však prenechajme teoretikom dobrovoľníctva.
   Otázka slobodnej vôle človeka sa stala kameňom úrazu mnohým úvahám. Niektoré mali ambíciu dokázať, že slobodná vôľa existuje, iné tvrdili, že je len našou ilúziou. Osobne je mi bližší názor, a myslím, že to bol Sartre, ktorý ho rozpracoval detailnejšie, že človek slobodnou vôľou disponuje, na počudovanie dokonca nie dobrovoľne, ale je k tejto slobode odsúdený. Podľa tohto záveru vôľu používať musíme, a vôbec tak nerobíme dobrovoľne. Mnohí sa dokonca snažia tejto slobody zbaviť. Dávajú ju k dispozícii rôznym vodcom, ktorých úzkostlivo vyhľadávajú a po ich nájdení si s uľahčením vydýchnu. No ani to ich slobodnej vôle nazbavuje. Tento akt bol realizáciou ich slobodného rozhodnutia, ktoré môžu vziať späť.
   Pri spôsobe, ktorým je usporiadaná a riadená spoločnosť je však vzdanie sa istého množstva slobodnej vôle (za predpokladu, že i ostatní tak učinia) nevyhnutné. Konáme “dobrovoľne” v presvedčení, že to uľahčí naše spolužitie. Je to prvý čin, ktorým sa stávame dobrovoľníkmi v širokom zmysle tohto slova. Aby však táto úvaha priniesla nejaké konkrétnejšie závery, je treba tento zmysel užšie špecifikovať. O dobrovoľníctve dnes začíname hovoriť až vtedy keď konanie presahuje činnosti vykonávané rutinne. Vyjsť za hranicu rutiny si vyžaduje dobrú vôľu. Rutinou je činnosť, ktorú nám predpisuje konať povinnosť či zákon. Tam kde vychádzame nad rámec zákonom predpísaných povinností začíname byť dobrovoľníkmi. Až v tomto priestore konaním dokazujeme, že chceme dosiahnuť viac dobra než by bolo umožnené dosiahnuť len striktným uplatňovaním zákona a plnením povinností. 

   Azda aj kvôli tejto skutočnosti je v bežnej reči slovo “dobrovoľne” zamieňané za slová “slobodne”, prípadne “svojvoľne”. Ak konám slobodne, neznamená to, že konám s dobrou vôľou a teda dobrovoľne.
   Prechod od vôle k činom je tým podstatným čo z človeka s dobrou vôľou, pre ktorú sa nedobrovoľne rozhodol, robí skutočného dobrovoľníka. Tu však mnohí a často zlyhávajú. Slová “chcel som, no nemohol" patria k našej obrannej rutine. Jazykový puristi mi snáď preto odpustia môj návrh začať vyzývať viac k dobročinníctvu ako k dobrovoľníctvu. 
                                          Michal Petruška

-3-
VŠEOBECNÁ DEKLARÁCIA O DOBROVOĽNÍCTVE

A. PREAMBULA
1.      Dobrovoľníci, v duchu Všeobecnej deklarácie ľudských práv z roku 1948 a Konvencie práv dieťaťa z roku 1989, považujú svoje pôsobenie za nástroj, ktorý prispieva k spoločenskému, kultúrnemu, ekonomickému a environmentálnemu rozvoju v meniacom sa svete a sú presvedčení, že “každý má právo na slobodné mierumilovné zhromažďovanie a združovanie sa”.
2.      Dobrovoľníctvo je založené na osobnej motivácii a slobodnom rozhodnutí, je spôsob podpory aktívnej občianskej participácie a záujmu o rozvoj komunity, má formu skupinovej aktivity, vykonávanej väčšinou v rámci určitej organizácie, zvyšuje ľudský potenciál a kvalitu každodenného života, posilňuje ľudskú solidaritu, poskytuje odpovede na dôležité výzvy našej súčasnosti a snaží sa prispievať k vytváraniu lepšieho a pokojnejšieho sveta, prispieva k životaschopnosti ekonomického života a aj k tvorbe pracovných miest a nových profesií.

B. ZÁKLADNÉ PRINCÍPY DOBROVOĽNÍCTVA
1.  Dobrovoľníci sa riadia nasledujúcimi základnými princípmi:
•	uznávajú právo každého muža, ženy a dieťaťa na slobodné združovanie sa bez ohľadu na rasu, vieru, fyzické, sociálne a ekonomické podmienky,
•	rešpektujú dôstojnosť každej ľudskej bytosti a jej kultúru,
•	poskytujú služby iným v partnerskom duchu bez nároku na odmenu – prostredníctvom spoločného úsilia alebo pod záštitou dobrovoľníckej organizácie,
•	odkrývajú spoločenské potreby a snažia sa zapojiť komunitu do riešenia jej vlastných problémov,
•	prostredníctvom dobrovoľníckej práce rastú ako osobnosti, získavajú nové zručnosti a vedomosti, rozvíjajú svoj osobný potenciál, vieru vo vlastné schopnosti a tvorivosť, čo im umožňuje prijať aktívnu úlohu pri riešení problémov,
•	stimulujú spoločenskú zodpovednosť a propagujú rodinu, komunitu a medzinárodnú solidaritu.
2.  Dobrovoľníci v súlade s týmito princípmi:
•	povzbudzujú vyjadrenie osobného záväzku prostredníctvom kolektívneho úsilia,
•	aktívne sa snažia posilňovať svoje organizácie tým, že sú dostatočne informovaní o ich cieľoch, úlohách a stratégii a rešpektujú ich,
•	preberajú realizáciu spoločne definovaných úloh, pričom sa zohľadňujú ich osobné schopnosti, časové možnosti a prijatá zodpovednosť,
•	definujú stratégiu pre dobrovoľnícke aktivity, určujú kritériá pre výber dobrovoľníkov a dohliadajú, aby vybrané funkcie rešpektovali všetci,
•	poverujú každého dobrovoľníka vhodnou úlohou a poskytujú mu zodpovedajúce zaškolenie,
•	prácu dobrovoľníkov pravidelne hodnotia a vyjadrujú jej svoje uznanie.

-4-
3.  Organizácie, rešpektujúc ľudské práva a základné princípy dobrovoľníctva:
•	zabezpečujú primerané poistenie a ochranu dobrovoľníkov proti riziku, ktoré vzniká pri výkone ich práce a snažia sa o poistenie proti škodám, ktoré môžu dobrovoľníci spôsobiť tretej osobe,
•	preplácajú nevyhnutné výdavky spojené s dobrovoľnou prácou, a tak umožňujú prístup k dobrovoľníckej činnosti všetkým, ktorí majú o ňu záujem,
•	definujú podmienky zrušenia záväzku zo strany organizácie aj dobrovoľníka,
•	spolupracujú v duchu vzájomného porozumenia s ostatnými členmi organizácie a rešpektu k nim,
•	zúčastňujú sa podľa potreby na školeniach,
•	dodržiavajú pravidlá dôvernosti pri svojej práci.

VYHLÁSENIE
1. Dobrovoľníci, účastníci svetového kongresu Medzinárodnej asociácie pre dobrovoľnícke úsilie, deklarujú svoju vieru v dobrovoľnícku činnosť ako tvorivú a mediačnú silu, ktorá:
•	vedie k rešpektovaniu dôstojnosti všetkých ľudí a ich schopnosti zlepšiť vlastný život a uplatňovať občianske práva,
•	pomáha pri riešení spoločenských a environmentálnych problémov,
•	vytvára humánnejšiu a spravodlivejšiu spoločnosť.

   Deklarácia bola prijatá Medzinárodnou asociáciou pre dobrovoľnícke úsilie (International Association for Volunteer Effort) na 11. svetovej konferencii v Paríži v roku 1990. IAVE je medzinárodná organizácia, ktorá vznikla v roku 1970 a ako jediná sa zameriava výlučne na propagáciu, podporu a ocenenie dobrovoľníctva na celom svete. V súčasnosti zastrešuje sieť organizácií a jednotlivcov vo viac ako 100 krajinách.

Adresa: IAVE, 1400 Eye Street NW, Suite 800, Washington, DC 20005, USA
tel.: 001-202-729-8250,  fax: 001-202-729-8103,
e-mail: IAVE@PointsofLight.org, www.iave.org

DOBROVOĽNÍCTVO NA SLOVENSKU

   Vo vyspelých demokratických krajinách patrí zapájanie sa občanov do dobrovoľníckych aktivít k bežným javom s dlhoročnou tradíciou. Na Slovensku sa o dobrovoľníctve a zapájaní sa do dobrovoľníckych aktivít začalo viacej hovoriť až po roku 1989. V súčasnosti sa do dobrovoľníckych aktivít v SR zapája asi 19% občanov (v USA 49%). Dobrovoľnícka práca na Slovensku má ešte stále menšie spoločenské uznanie a prestíž ako v zahraničí, hoci záujem o dobrovoľnú prácu sa aj u nás stále zvyšuje.
   Sám pojem dobrovoľníctva sa u nás často zamieňa alebo prekrýva s pojmom členstva v neziskových organizáciách. Dobrovoľníci pracujú takmer výlučne v mimovládnych organizáciách, ktoré sú často úplne závislé od dobrovoľníckej práce.
   Kto sú typickí slovenskí dobrovoľníci? 
Ženy prejavujú väčšiu náchylnosť k dobročinnosti ako muži. Dobrovoľníctvu sa lepšie darí vo vzdelanejšom prostredí. Mladšia generácia prejavuje väčšie porozumenie pre užitočnosť netradičných mimovládnych organizácií.

-5- 
     Najsilnejšie sú v skupine dobrovoľníkov zastúpení ľudia stredného a vyššieho stredného veku (35 – 44 rokov a 45 – 54 rokov). Medzi dobrovoľníkmi mierne prevažujú ženy. Je to zapríčinené čiastočne prirodzenou inklináciou žien k tomuto typu práce. Ďalším dôvodom je, že tento typ práce vykonávajú prevažne ľudia s pedagogickým vzdelaním a so vzdelaním v odbore sociálna práca, medzi ktorými prevažujú ženy. Na druhej strane muži majú väčšinou finančnú zodpovednosť za svoju rodinu. Väčšina dobrovoľníkov je zamestnaná a dobrovoľnícku prácu vykonáva vo voľnom čase.
   Neziskové organizácie, ktoré sa starajú o ľudí v núdzi, považujú za najžiadanejšie profesie pre dobrovoľnú prácu lekárov, učiteľov / vychovávateľov, sociálnych pracovníkov, zdravotné sestry, špeciálnych pedagógov, psychológov. Pre vzdelávacie účely sú vyhľadávaní odborní lektori s profesiou právnik, lekár, ekonóm, umelec, teológ. Ďalšia atraktívna skupina sú ľudia ovládajúci posunkovú reč, cudzie jazyky, prácu s počítačom, ľudia s organizačnými schopnosťami, školitelia, technici, účtovníci.
   Je ťažké získať dobrovoľníkov z radov dôchodcov, pretože starí ľudia sa snažia nájsť predovšetkým platenú prácu. Ani získavanie nezamestnaných pre dobrovoľnícke aktivity nie je jednoduché. Nemajú chuť pracovať zadarmo.
19% dobrovoľníkov na Slovensku:
•	minimálne raz mesačne vykonávalo v roku 1996 dobrovoľnícku prácu 15% obyvateľov, 
•	minimálne jedenkrát  ročne vykonávali v roku 1996 dobrovoľnícku prácu 4% obyvateľstva, 
•	o staršieho či chorého človeka v rodine sa v roku 1996 pravidelne staralo 25,4%.
Najpopulárnejšie oblasti práce dobrovoľníkov
1.      pomoc ľuďom v núdzi
2.      pomoc nemocniciam, zdravotníckym a sociálnym zariadeniam
3.      podpora školstva a vzdelávania
4.      rozvoj obcí a sídlisk
5.      ochrana životného prostredia
6.      humanitná pomoc krajinám postihnutým katastrofou a utečencom z iných krajín
7.      podpora športovej a rekreačnej činnosti
8.      podpora kultúry a umeleckej činnosti  
   Prevažná väčšina dobrovoľníkov pracuje v organizáciách sociálnej starostlivosti (humanitné a charitatívne organizácie, svojpomocné skupiny), kde je potreba pomoci najintenzívnejšia.
   Do akých aktivít sú zapojení dobrovoľníci?
Práca vo výbore a správnej rade (71%), získavanie finančných prostriedkov (63,4%), poskytovanie rád a usmernení  (54,3%), organizovanie rekreačných aktivít (50,5%), poradenstvo (49,2%), prednášanie, lektorská činnosť (45,1%), poskytovanie alebo vyhľadávanie informácií  (44,3%), navštevovanie ľudí potrebujúcich pomoc (38,3%), pomoc pri kancelárskych prácach     (37,4%), administratívne riadenie organizácie (33,3%), propagácia, vedenie kampaní (31%).
   Ľudia sa stávajú dobrovoľníkmi hlavne pre:
uspokojenie z viditeľných výsledkov (50%), radosť z práce (46%), posilnenie morálnych,  náboženských a politických zásad (35%), obohatenie životných skúseností (24%), udržanie aktivity a pevného zdravia (22%), stretávanie sa s ľuďmi, získavanie nových priateľov (20%), šancu získať nové vedomosti a zručnosti (20%).
   Ľudia nie sú dobrovoľníkmi pre:
nedostatok voľného času (36%), neboli o to požiadaní (32%), nikdy o tom neuvažovali (19%).

ZDROJ: Prieskumné štúdie Inštitútu pre verejné otázky v spolupráci s agentúrou FOCUS a Centrom pre sociálnu analýzu - 1995, 1996, 1997; publikácia “Neziskový sektor a dobrovoľníctvo na Slovensku”, FOCUS a SAIA-SCTS, 1995
-6-
SRDCE NA DLANI 

   “Srdce na dlani” je ocenenie Dobrovoľníckeho centra SAIA-SCTS, ktoré je pod záštitou  prezidenta SR odovzdávané vybraným občanom za:
   VEREJNOPROSPEŠNÚ DOBROVOĽNÚ PRÁCU - pravidelne a dlhodobo vykonávanú v oblastiach, akými sú napríklad: práca s deťmi a mládežou, humanita a charita (práca s postihnutými, chorými, sociálne odkázanými a znevýhodnenými občanmi), ľudské práva, komunitný rozvoj, ochrana životného prostredia, kultúra a vzdelávanie. Ocenenie získava päť laureátov.
   DOBROVOĽNÝ ČIN ROKA vykonaný v danom roku (jeden laureát) 
   Cena sa udeľuje pri príležitosti Medzinárodného dňa dobrovoľníkov vyhláseného OSN (5. december). Udeľovanie ceny výnimočným dobrovoľníkom má už niekoľkoročnú tradíciu vo vyspelých štátoch sveta. V USA odovzdáva od roku 1982 prezident Spojených štátov cenu “President´s Service Awards” ako vyjadrenie uznania vynikajúcim jednotlivcom, skupinám, rodinám alebo organizáciám v rôznych oblastiach života spoločnosti. Podobné ocenenie odovzdáva prezident štátu Izrael už 25 rokov. Prezident Českej republiky udeľuje každoročne od roku 1996 cenu “Místa v srdci” ako prejav podpory občianskej svojpomoci, samostatnosti, slobody, iniciatívy a práce občanov pre veci verejné a dobrovoľnú angažovanosť v prospech komunity. 
   Na Slovensku sa ocenenie dobrovoľnej práce “Srdce na dlani” udeľovalo po prvýkrát v roku 1999. Ocenenie výtvarne stvárnil akademický maliar Miroslav Cipár. Symbol srdca na dlani vyjadruje podstatu dobrovoľnej práce, pri ktorej dobrovoľníci nezištne zo srdca podávajú ruku tým, ktorí to potrebujú. 

DOBROVOĽNÍCKE CENTRUM PONÚKA  JEDNOTLIVCOM - DOBROVOĽNÍKOM 

   Chceš pomôcť niekomu, kto tvoju pomoc nezištne potrebuje? Môžeš ! Staň sa dobrovoľníkom a sprav zmenu tam, kde je to podľa TEBA užitočné. 
5 KROKOV, AKO SA STAŤ DOBROVOĽNÍKOM 
1. Rozhodni sa, aká oblasť ťa zaujíma, napr.:
práca s deťmi, ochrana zvierať a životného prostredia, drogové závislosti mladých ľudí, prevencia, práca s telesne alebo duševne postihnutými a mnohé iné.
2. Rozhodni sa, čím by si chcel byť, čo by si chcel robiť, napr.: inštruktor pre voľno-časové aktivity detí, spoluorganizátor aktivít pre mentálne postihnutých, grafik alebo editor pre časopis záujmovej organizácie, organizovať kampane za ochranu životného prostredia, venčenie v útulku pre zvieratá a podobne. 
3. Kontaktuj dobrovoľnícke centrum SAIA-SCTS, kde ti pomôžu rozhodnúť sa, kde a čo by si chcel robiť ako dobrovoľník podľa tvojich záujmov, schopností a časových možností. Na základe katalógu verejno-prospešných organizácií, ktoré potrebujú dobrovoľníkov, ti pomôžu vybrať a spojiť sa s vhodnou organizáciou. Spolupracujú s organizáciami, ako napr.: Úsmev ako dar, Unicef, Sloboda zvierat, Greenpeace, Bratislavská katolícka charita, Detská organizácia Fénix, Slovenský skauting, Organizácia pre pomoc utečencom, Ideálna mládežnícka aktivita, Slovenský zväz ochrancov prírody, so zariadeniami a združeniami pre mentálne a telesne postihnuté deti a dospelých a s mnohými ďalšími. 

-7-
4. Kontaktuj organizáciu, ktorú si si vybral a dohodni si stretnutie s osobou, ktorá má dobrovoľníkov na starosti. Počas úvodného stretnutia diskutujte o tom, ako konkrétne by si mohol pomôcť, aby to vyhovovalo záujmom a možnostiam oboch strán. Je dôležité, aby si našiel prácu, ktorá ťa teší, a v ktorej vidíš zmysel. 
5. Dodržuj záväzok, na ktorý si pristúpil. Keď sa rozhodneš stať sa dobrovoľníkom, počíta sa s tebou. Ak ti vybraná práca z rôznych dôvodov nevyhovuje, porozprávaj sa so svojim patrónom o zmene práce, prípadne zmene organizácie. 
TIPY PRE BUDÚCICH DOBROVOĽNÍKOV 
   Skôr než pôjdete na stretnutie do organizácie, v ktorej by ste radi ponúkli svoju dobrovoľnú prácu, je dobré zodpovedať si niektoré otázky o sebe. Rovnako je dôležité pripraviť si otázky pre zástupcu organizácie, ktorú chcete návštíviť. 
•	OTÁZKY, KTORÉ BY STE SA MALI OPÝTAŤ SAMI SEBA: 
Čas ...
- Koľko voľného času mám na vykonávanie dobrovoľníckej práce? 
- Koľko hodín do týždňa by som bol ochotný vykonávať dobrovoľnícku prácu?
- Do akej miery sa môžem organizácii zaviazať? Na koľko mesiacov sa môžem zaviazať k dobro- voľníckej práci? 
Schopnosti/Záujmy/Skúsenosti ...
· Prečo sa chcem stať dobrovoľníkom? 
· Mám skúsenosti s dobrovoľníckou prácou? Čo sa mi na nej páčilo/nepáčilo? 
· Chcem robiť niečo podobné, alebo iné? 
· Mám nejaké záujmy alebo koníčky, ktoré by som mohol, či mohla využiť v mojej dobrovoľ- níckej práci? 
· Mám nejaké pracovné skúsenosti, ktoré by som chcel, či chcela využiť pri mojej dobrovoľníckej práci? 
· Chcem pracovať priamo s klientami organizácie, poskytovať poradenstvo, organizovať akcie, získavať finančné prostriedky pre organizáciu? 
Miesto ...
· Ako ďaleko som ochotný, či ochotná cestovať? 
· V akej atmosfére by som chcel, či chcela pracovať? Tichej? Hektickej? 
· Chcem pracovať vonku alebo vnútri? V teréne alebo v kancelárii? 
· V akom type organizácie by som chcel, či chcela pracovať? (záujmové združenie, profesionálna nezisková organizácia, ústav sociálnej starostlivosti) 

   Organizácia musí rozhodnúť či Vaše schopnosti, záujmy, osobnostné črty spĺňajú ich požiadavky a potreby. Preto sa Vás môžu pri úvodnom rozhovore opýtať otázky, ktoré ste práve položili sebe.
•	OTÁZKY, KTORÉ SA OPÝTAŤ ORGANIZÁCIE
   Keď sa skontaktujete s organizáciou, v ktorej máte záujem pracovať ako dobrovoľník, mali by ste sa opýtať nasledujúce otázky:
· Čo je cieľom/poslaním organizácie? Akú činnosť vykonáva? 
· Aké programy/služby ponúka organizácia? 
· Aká by bola náplň mojej práce? 
· Čo sa odo mňa očakáva pri výkone danej práce? 
· V akom čase by som mohol, či mohla pracovať? 
· Poskytujete zaškolenie nových dobrovoľníkov? 
· Kto bude mať nado mnou patronát? 

-8-
· Ako súvisí moja práca s inými pozíciami v organizácii? 
· Budem spolupracovať s ostatnými? (Ak áno, požiadaj stretnúť sa s nimi.) 
· Vznikajú v súvislosti s výkonom mojej práce výdavky? Budem potrebovať vlastnú dopravu? 
· Ako je riešená moja bezpečnosť pri výkone práce? Kto zodpovedá za prípadný úraz alebo spôsobenú škodu? 
· Čo som a čo nie som oprávnený, či oprávnená robiť ako dobrovoľník? (Obzvlášť potrebné prediskutovať pri priamej práci s klientami/pacientami) 
   Čím viac otázok prediskutujete vopred, tým lepšie sa Vám bude pracovať a vyhnete sa problematických situáciám v budúcnosti.

Kontakt:
Silvia Panáková (silvia@saia.sk) , Paula Jójárt (jojart@saia.sk),
tel.: 07/ 554 103 96, 554 103 97, fax: 07/ 554 103 82 
Dobrovoľnícke centrum SAIA-SCTS , Ružová dolina 6, P.O.Box 42, 820 05 Bratislava 25

Aktuálne
DOBROVOĽNÍCKA KAMPAŇ - Pomôž svojmu regiónu

   Občianske združenie TATRY (OZ TATRY) a Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY pripravujú na jar 2001 realizáciu projektu “10 000 stromov Liptova”, ktorého cieľom je výsadba 10 000 stromov v poľnohospodárskej krajine Liptova (v lokalitách Jamník, Liptovský Peter, Liptovský Mikuláš, Smrečany, Jakubovany, Lazisko, Demänovská dolina, Beňadiková, Veterná Poruba).
   Tento projekt si však vyžaduje značnú dobrovoľnícku pomoc, a preto sa OZ TATRY a LZ VLK TATRY rozhodli vyhlásiť nábor dobrovoľníkov z regiónu Liptova (okresy Liptovský Mikuláš a Ružomberok) pod názvom “Pomôž svojmu regiónu”.
   V týchto dňoch bol zaslaný na 40 stredných a základných škôl list, ktorý oboznamuje školy s uvedeným projektom a ponúka možnosť zapojenia žiakov do realizácie projektu. Termín vyjadrenia škôl prostredníctvom vyplnenia návratky je do 5. februára 2001. Do konca februára bude taktiež pokračovať nábor dobrovoľníkov z  radov verejnosti a spomedzi  občanov dotknutých obcí. Zapojenosť dobrovoľníkov do projektu “10 000 stromov Liptova” je o to dôležitejšia, že práve rok 2001 vyhlásilo VZ OSN za “Medzinárodný rok dobrovoľníctva”.
   Každý, kto sa zúčastní realizácie projektu “10 000 stromov Liptova”obdrží od OZ TATRY a LZ VLK TATRY poďakovanie vo forme grafického listu, ktorého autorkou je mladá talentovaná výtvarníčka Lenka Milonová.
   Súčasťou projektu sú okrem výsadby stromov ďalšie aktivity (prednášky pre verejnosť a školy, infostánky, výchovno – vzdelávacie aktivity), ktorých cieľom je zvýšiť záujem občanov regiónu o veci verejné.
   Projekt “10 000 stromov Liptova” bol finančne podporený Nadáciou Ekopolis a ETP Slovensko v rámci programu Tvoja zem, ktorý je financovaný United States Agency for International Development a ďalšími súkromnými a verejnými darcami.  
                                                                  Mgr. Rudolf Pado

-9-
EKOKNIŽNICA
•	Výber z najnovších titulov 

Katalóg náučných chodníkov Slovenska - I, II Autor: M. Bizubová, I. Ružek, O. Makýš
Strom života, Bratislava, 1999, 2 diely, 100 a 135 strán, 99,- Sk/ diel
Unikátny dvojdielny sprievodca všetkými náučnými chodníkmi na Slovensku Vám poskytne základné informácie o lokalizácii chodníka, jeho charakteristike a vhodnom využití pre účely environmentálnej výchovy v teréne. Náučné chodníky sú zoradené podľa príslušnosti ku geomorfologickým celkom, zoradených podľa abecedného poradia, čo veľmi zjednodušuje orientáciu v katalógu. V úvode knihy nájdete vysvetlenie termínu náučný chodník, niečo z histórie, typy náučných chodníkov a súčasný stav na Slovensku, ich význam a aplikácia vo výchovno - vzdelávacom procese. Nechýba ani stručné oboznámenie čitateľa so štruktúrou katalógu a poučením, ako sa správať na náučnom chodníku. Čiernobiele perokresby a fotografie vhodne dokresľujú obraz charakteru príslušného územia. Súčasťou pasportu príslušného náučného chodníka je chránené územie, ktorým chodník prechádza, kompletná informácia o príslušnom chodníku – ako sa k nemu dostať, jeho trasa, dĺžka, prevýšenie, čas prechodu, náročnosť, počet zastávok, typ chodníka, rok otvorenia, prístup k nemu z najbližšej zastávky SAD a železničnej stanice, nadväznosť na iný náučný chodník a situačný plánik s vyznačením jednotlivých zastávok. Namiesto tradične v sprievodcoch NCH uvádzaných textov informačných panelov sú pri každom z náučných chodníkov uvedené zaujímavosti a obrázky, ktoré by mohli čitateľa inšpirovať k návšteve daného územia. Nájdete tu aj informácie o textovom sprievodcovi, o sprievodcovskej službe, o správcovi náučného chodníka, aj s adresou a nechýba ani zameranie chodníka – niektoré sa zameriavajú na prírodné pomery, iné na ľudovú architektúru apod. Text k náučnému chodníku je doplnený tajničkami pre menších čitateľov (správne riešenia otázok a tajničiek nájdete na konci druhého dielu katalógu), otázkami týkajúcimi sa daného územia a perličkami z geológie, geomorfológie apod. Katalóg ponúka ucelený prehľad o všetkých náučných chodníkoch na Slovensku, známych do r. 1997. Tí, ktorí majú o katalóg záujem, môžu si ho objednať v Kancelárii Stromu života, Pražská 11, 816 36 Bratislava, tel:07/ 524 984 73.  

Naše tradičné bačovstvo, Ján Lazorík, Ľudia a voda, Košice, 1999, 112 strán
Kniha približuje bačovskú tradíciu regiónu hornej Torysy. Obsahuje množstvo čiernobielych fotografií, texty piesní aj s notovým zápisom a sprievodný text. Texty piesní a citáty sú vo fonetickom prepise šarišského nárečia.
Autor knihy o ľudovej tvorbe napísal a uverejnil tisíce článkov a vyvinul enormnú, pre mnohých ľudí až nepríjemnú aktivitu na jej záchranu. V hľadaní a nachádzaní špecifík autentickej tvorby dedinského ľudu na východnom Slovensku je Ján Lazorík neprekonateľný.
Kontakt: Ľudia a voda, Pražská 4, 040 11 Košice, tel.: 095/642 81 84, 642 34 75

Príručka pre obce o trvalo udržateľných riešeniach problémov s odpadmi 
Spoločnosť priateľov Zeme, Košice, 1999, 84 strán, 140 Sk
Publikácia obsahuje podrobné informácie o účinných systémoch triedenia, kompostovania a minimalizovania odpadov, prednášky popredných odborníkov, obsiahly adresár odoberateľov a spracovateľov druhotných surovín v SR, výrobcov techniky pre systémy triedenia a kompostovania, informácie o škodlivých vplyvoch skládok a spaľovní odpadov.
Podáva informácie pre orientovanie sa v tejto problematike – upozorňuje na negatívne vplyvy skládok a spaľovní, ale hlavne ponúka pozitívne riešenia. Kontakt: Spoločnosť priateľov Zeme, P.O.BOX H 39, 040 01 Košice 1, tel.: 095/ 644 16 77.

-10-
Rozvoj prirodzeným spôsobom, Dr. Tom Potts,
Strom Thurmond Institute, US Peace Corps, ACDI/VOCA, B. Bystrica, 1998, 132 strán
Proces rozvoja prírodneho turizmu v komunite je slovenská adaptácia manuálu "Developing naturally community development manual". Manuál bol vydaný s podporou U.S. Peace Corps, ACDI/VOCA, VOKA a Strom Thurmond Institute. Obsahuje témy: prečo chceme rozvíjať svoju komunitu, zostavenie inventáru, financovanie a identifikácia trhu, taktiky manažmentu, stanovenie cieľov a marketing.

Zhromaždenia, demonštrácie, mítingy, Ján Hrubala, Pavol Žilinčík
Centrum pre podporu miestneho aktivizmu, Ponická Huta, 1999,10 strán
Občianske zhromaždenia, mítingy či pochody sú dôležitou formou účasti na rozhodovaní o verejných veciach. Na zhromaždení sa verejne prezentujú stanoviská a prístupy k problémom, šíria informácie a názory, a to často za účasti médií. Dobre pripravená demonštrácia môže upozorniť na vážny, neriešený problém a vytvárať tlak na jeho riešenie. Ide teda o dôležité politické právo, ktoré patrí medzi základné práva a slobody a ktoré je chránené ústavou, zákonmi aj medzinárodnými dohovormi. Všetko podstatné o zhromažďovacom práve nájdete v tomto manuále.

Životné prostredie Horného Abova, kolektív autorov, Sosna, Košice, 2000, 79 strán
Komplexný popis súčasného stavu a perspektív vývoja životného prostredia v oblasti medzi Košicami a maďarskou hranicou.

Ako začať ubytovanie na súkromí, Dr. Tom Potts
Strom Thurmond Institute, ACDI/VOCA, VOKA Slovakia, Banská Bystrica, 1999, 16 strán
Ako začať ubytovanie na súkromí, je adaptácia manuálu "Bed and Breakfast" z Južnej Karolíny, ktorý bol význačne upravený slovenskou neziskovou organizáciou VOKA. Je zostavený tak, aby asistoval a napomáhal s plánovaním a obsahuje jednotlivé kroky ako začať ubytovanie na súkromí. Tématiky, ktoré sú obsiahnuté v manuále: Plánovanie, podnikateľský plán, manažment, ako prevádzkovať takéto ubytovanie a marketing a reklama. Publikáciu môžete získať bez poplatku. Ďalsie informácie poskytne: tpotts@clemson.edu

Ako založiť občianske združenie, Zuzana Dlugošová, Dana Mareková, 
Centrum pre podporu miestneho aktivizmu, Ponická Huta, 1999, 11 strán
Sprievodca jednoduchými i zložitými problémami vzniku občianskeho združenia. Brožúra odpovedá na základné otázky spojené s registráciou občianskeho združenia, ponúka i vzory príslušných dokumentov.

Čas pre zmenu, Projekt Fénix, 
Sírius - ZO SZOPK a Greenpeace na Slovensku, 1999, 32 strán A4
Publikácia obsahuje prípadové štúdie energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov z regiónu Strednej a Východnej Európy. Tri kapitoly (Energetické plánovanie, Štúdie príkladov energetickej efektívnosti a Obnoviteľné zdroje energie) obsahujú 30 štúdií (case studies) z krajín strednej a východnej Európy, pričom nechýbajú ani také krajiny, ako Rusko, Ukrajina a Slovensko. Na týchto štúdiách vidno, že ak je dostatočná vôľa a trpezlivosť popasovať sa s ťažkosťami pri zháňaní financií, dajú sa tieto možnosti využiť aj v krajinách chudobnejších, ako sú štáty EÚ.
Štúdia je súčasťou projektu Fénix organizácií Sírius (Základná organizácia Slovenského zväzu ochrancov prírody a krajiny) a slovenskej pobočky Greenpeace. Viac informácií nájdete na www.projektfenix.sk.

-11-
Dubnické opálové bane, Peter Semrad, Juraj Kováč,
Vydavateľstvo Michala Vaska, Prešov, 2000,156 strán, 250,- Sk
Komplexná monografia pojednávajúca o jedinečnom prírodno-historicko-technickom unikáte - baniach na drahý opál na severe Slánskych vrchov.
Obsahuje mnoho zaujímavých informácií v oblasti geografie, geológie, mineralógie, histórie, novodobého záujmu o lokalitu, legislatívu a kopec zaujímavých obrázkov. Plnofarebná tvrdá obálka a bohatá farebná fotopríloha + 6 kvalitných máp. Kontakt: Peter Semrad Hlinkova 12, 040 01 Košice, tel.: 0905/ 597660, 095/ 6320421, semrad@tuke.sk.

Globalizovaná žena - Zprávy o budoucí nerovnosti Christa Wichterich, 
proFem, Praha, 2000, 322 strán,160,-Kč
Kniha nemeckej žurnalistky Christy Wichterich je prvou publikáciou vydanou v Českej republike, ktorá sa zaoberá globalizáciou a jej dopadmi na ženy. Autorka systematicky popisuje a analyzuje, aké účinky má globalizácia na osobný a pracovný život žien a aká budúcnosť sa pre ženy rysuje v súvislosti s týmto procesom.
Autorka hľadá a čiastočne i nachádza odpoveď na otázku, aká je skutočná podstata zmien medzi ženami a mužmi. Kniha "Globalizovaná žena" prispieva do rozvíjajúcej sa diskusie o tejto téme a zároveň do nej vnáša nový aspekt. Možnosť objednávok na profem@ecn.cz

Verejnosť
OBČIANSKE FÓRUM V LIPTOVSKOM MIKULÁŠI

   V priestoroch bábkovej sály Domu kultúry v Liptovskom Mikuláši sa v stredu, 22.12.2000 uskutočnilo občianske fórum na tému “Občan, informácie a verejný záujem”. Cieľom stretnutia bolo diskutovať s predstaviteľmi mesta, médií a štátnej správy  k zákonu NR SR č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciam.
   Na verejné stretnutie boli pozvaní MUDr. Alexander Slafkovský – primátor mesta Liptovský Mikuláš, Miroslav Parobek – šéfredaktor týždenníka Liptov, Ing. Miroslav Todák – vedúci odboru životného prostredia OÚ v Liptovskom Mikuláši, 7 poslancov mestského zastupiteľstva, RNDr.  Dušan Tekeljak – vedúci oddelenia životného prostredia a územného plánovania MÚ v Liptovskom Mikuláši a Martin Droppa – regionálny spravodajca hospodárskych novín. 
   Diskusie sa však napokon zúčastnili len Martin Droppa,  RNDr. Dušan Tekeljak a prednosta Mestského úradu v Liptovskom Mikuláši – Milan Marcinko. 
   Skoro 3 – hodinové stretnutie, ktorého sa zúčastnilo okolo 40 občanov a ktoré sa nieslo vo vecnom a korektnom duchu, moderoval Mgr. Rudolf Pado. Občania sa živo zaujímali nielen o samotný zákon č. 211/2000 Z.z., ale aj o pripravenosť a postoj štátnej správy  a ostatných tzv. “povinných osôb” pôsobiacich na území mesta k implementácii zákona do každodennej praxe. 
   Realizáciu diskusného fóra podporila Vzdelávacia nadácia Jana Husa.
   Súčasťou projektu podporeného Vzdelávaciou nadáciou Jana Husa sú aj prednášky pre stredné školy o zákone č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciam, vydanie a distribúcia informačného materiálu “Zákon o slobode informácií a  informácie o životnom prostredí”. 
   Diskusné fórum bolo završením “Jesenného prednáškového cyklu” LZ VLK TATRY, ktorý sa konal v rámci projektu “10 000 stromov Liptova“ podporeného Nadáciou Ekopolis a ETP Slovensko v rámci programu Tvoja zem. Prednáškového cyklu spolu s diskusným fórom (11 dielov) sa zúčastnilo 480 občanov regiónu.                                                                 Jana Júdová
-12-
   VEDIA OBČANIA O INFORMAČNOM ZÁKONE ?

   Symboliku nového letopočtu  spojil Komunikačný Dom s novým  informačným zákonom. V prvé dva pracovné dni /t.j.  2. a 3. januára/ sa toto občianske združenie obrátilo na 101 ľudí  rôzneho veku, pohlavia a povolania s dvoma otázkami: “Viete, že l. januárovým dňom nadobudol účinnosť zákon č. 211 o slobodnom prístupe k informáciám? Čo od neho očakávate?”
   Výsledok prieskumu? Až 62 percent opýtaných  vedelo zákone, a to predovšetkým z médií. Boli prevažne stredného veku. Výrazne viac o zákone vedelo mužov  – 69 percent, žien len 31 percent. Svoje očakávanie však bližšie vedela alebo chcela ozrejmiť len polovica  z opýtaných.  Veľkú skupinu – 25 percent z nich -  tvorili ľudia, ktorí nepovažujú Slovensko za demokratickú spoločnosť a teda  nič pozitívneho od nového zákona  neočakávajú. Z očakávaní  zvyšnej štvrtiny prevažuje nádej, že tí, čo rozhodujú o veciach verejných, si dajú väčší pozor na to, čo robia. Že sa zníži korupcia a že úradníci budú prístupnejší voči občanom nie pre úplatok, ale z princípu: úradník je pre občana a nie naopak. Viacerí  sa spoliehajú na možnosť získať informácie z internetu. Prejavila sa aj obava zmätku pre nedostatok financií na realizáciu zákona. Päť percent opýtaných sa nádejá, že boja proti korupcii sa chytia mladí.
   “Prekvapilo nás vysoké percento znalosti o existencii nového informačného zákona. Varovným je ale značný pesimizmus  občanov. Prieskum  vyjavil,  že k využitiu nedirektívnych, demokratizačných postupov  v bežnom živote  samotnými občanmi  vedie  dlhá cesta. Informácie však  vždy  bývajú predvojom zmien,”  povedala na  margo prieskumu  Mgr. Kristína Budaiová, koordinátorka programov v Komunikačnom Dome.
   Členovia  tohto občianskeho združenia  spojili  prieskumnú akciu s priblížením zákona  prostredníctvom  informačných materiálov .
   Prieskum sa uskutočnil v Košiciach a je súčasťou pilotného projektu Slobodný prístup občanov k informáciam samosprávy mesta Košice.  Pokračovať bude 26. januára Dňom otázok a odpovedí. Pozvania naň prijali spolutvorcovia zákona č. 211/2000 Z.z. Tomáš Kamenec  a Vladimír Pirošík . Určený bude pre občanov a pracovníkov samosprávy mesta a 22 mestských častí.  
   Veľkú časť projektu, ktorý potrvá do októbra 2001,  budú obsahovať na internete doteraz nespracované informácie o činnosti mestského zastupiteľstva. Na podporu práce samosprávy pripravuje Komunikačný Dom  v prvej polovici  roka aj hĺbkový prieskum medzi občanmi, aké informácie od samosprávy mesta potrebujú.  Cieľ projektu?  Vzbudiť záujem verejnosti a urýchliť uplatnenie nového demokratizačného  zákona v praxi. 
   Projekt je financovaný z PHARE - z programu rozvoja občianskej spoločnosti -zabezpečovaným Nadáciou pre podporu občianskych aktivít a tiež z programu Tvoja zem, ktorý je financovaný United States Agency for International Development  a zabezpečuje ho Nadácia Ekopolis a ETP-Slovensko.                                                                             
                                                                                                                         Katarína Čániová
Štátna správa                                                -13-
DODATOČNÉ LEGALIZÁCIE ZÁSAHOV V PRÍRODNÝCH REZERVÁCIÁCH POKRAČUJÚ

   Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY podalo dňa 5.6.2000 podnet na Slovenskú inšpekciu životného prostredia – Inšpektorát ochrany prírody v Bratislave, ktorý sa týkal poškodzovania skalného krytu v prírodnej rezervácii (PR) Vysoká (CHKO Malé Karpaty).
   Fyzickou obhliadkou lokality vykonanou pracovníkmi SIŽP a správy CHKO Malé Karpaty bolo potvrdené vykonanie prípravných prác k umiestneniu monumentálneho kríža. Správa CHKO nemala o tejto akcii žiadne informácie, ale šetrením bolo zistené, že aktivity vyvíja neorganizovaná skupina turistov z Lozorna a okolia v rámci spontánnych turistických a kresťanských akcií “pozdvihnutia kríža”.
   SIŽP iniciovala stretnutie turistov z Lozorna a okolia na OcÚ v Lozorne, na ktorom ich upozornila, že prácami uskutočnenými za účelom osadenia kríža na území PR Vysoká bez udelenia výnimky orgánu ochrany prírody, bol porušený zákon č. 287/1994 Z.z. o ochrane prírody a krajiny.
   Na základe kladného odporúčania Správy CHKO Malé Karpaty turisti požiadali KÚ Bratislava o udelenie výnimky zo zákona č. 287/1994 Z.z. Dôvodom umiestnenia kríža je “jeho duchovné poslanie, má slúžiť ako symbol viery a mal by byť spomienkou na všetkých zosnulých v tejto oblasti”.
   Rozhodnutím zo dňa 22.9.2000 KÚ Bratislava povolil aktivistom z regiónu Záhoria – Lozorna výnimku zo zákazov ustanovených v §17 ods. 3 písm. b, j, zákona č. 287/1994 Z.z. – umiestnenie kríža v PR Vysoká a s tým súvisiace poškodenie pôdneho (skalného) krytu. Výnimka platí do 31.12.2004.
   LZ VLK TATRY bolo o udelení výnimky informované SIŽP listom z dňa 4.12.2000 a to na vlastné vyžiadanie (!!!) a nie ako SIŽP konštatovala v predchádzajúcom liste z 15.8.2000 – “O ďalšom postupe SIŽP vás budeme informovať”.
   Vo vyjadrení Správy CHKO Malé Karpaty sa predpokladá, že umiestnenie kríža v PR Vysoká nebude mať priamy vplyv na ekosystémy chráneného územia ani ich zložky a prvky. Účelom vyhlásenia PR Vysoká v roku 1998 bola pritom aj ochrana lesných spločenstiev na dominantnom vápencovom útvare vrcholu Vysokej.
   Ide o ďalší prípad dodatočnej legalizácie svojvoľne započatých činností  na území  SR a to samotným orgánom ochrany prírody.                                                                   Mgr. Rudolf Pado

OCHRANÁRI ZABRÁNILI ŠTARTU

   Organizátori 31. ročníka Rely Tatry hodinu pred štartom oznámili, že rýchlostná skúška Dobšinská ľadová jaskyňa - Hrabušice je zrušená, aby dospeli ku kompromisu s ochranármi prírody, ktorí protestovali proti prejazdu Slovenským rajom. Ani to im však nepomohlo, keďže na druhej rýchlostnej skúške Vernár - Pusté Pole si na vozovku posadali členovia Lesoochranárskeho zoskupenia VLK. Argumentujúc, že rely nie je oficiálne povolená inšpektorátom ochrany prírody a krajiny SIŽP, zabránili jazdcom odštartovať. Podľa riaditeľa súťaže, Jozefa Proschingera, bolo konanie ochranárov nelegálne, pretože všetky povolenia organizátori rely získali. Spor sa bude riešiť súdnou cestou. 
(Zdroj: Pravda 18. 11. 2000)

Zaujímavosti prírody                              -14-
KATAKLIZMY ŽIVOTA
   
   Život sa na našej planéte objavil už pomerne krátko po jej vzniku, pred 4,6 miliardami rokov. Najstaršie mineralizované stopy metabolizmu organizmov majú asi 3,8 miliardy rokov, ich prvé úplne dôveryhodné fosílie asi 3,5 miliardy rokov. Počas väčšiny svojej existencie mal pozemský život podobu jednobunkových organizmov, najprv jednoduchých, bez bunkového jadra, neskôr aj s bunkovým jadrom. Hlavné skupiny mnohobunkovcov sa objavili počas kambrijskej explózie asi pred 540 miliónmi rokov.    

   Evolúciu života na Zemi od vzniku mnohobunkových organizmov najvážnejšie poznamenalo päť masových vymieraní  druhov. Šieste, nemenej vážne vyvolali v 20. storočí ľudia. Historicky prvým masovým vymieraním bolo ordovicko - silúrske vymieranie. Došlo k nemu pred asi 439 miliónmi rokov. Spôsobil ho výrazný pokles hladiny morí, keď sa utvárali rozsiahle ľadovce, potom zase jej rýchle stúpanie pri roztápaní ľadovcov. Straty: 25% čeľadí živočíchov, 60% percent ich rodov.  

   Po ňom nasledovalo neskorodevónske vymieranie: odohralo sa pred približne 364 miliónmi rokov, jeho príčina je neznáma. Zahubilo 22% čeľadí morských živočíchov a 57% ich rodov.

   Permsko - triasové vymieranie bolo v poradí tretím. Mnoho vedcov sa domnieva, že ho asi pred 251 miliónmi  rokov spôsobili dôsledky zrážky Zeme s kométou alebo s planétkou, no nenašli sa nijaké priame dôkazy (kráter alebo zvyšky hornín z tohto telesa). Iná hypotéza hovorí o mohutných výlevoch lávy po vulkanickej činnosti, ktoré po prieniku do morí viedli k strate kyslíka z morskej vody. Faktom však zostáva, že permsko - triasové vymieranie bolo najhoršou katastrofou  v celej doterajšej evolúcii pozemského mnohobunkového života: zahubilo 95% všetkých druhov organizmov. 

   Zhruba pred 199 - 214 miliónmi rokov nasledovalo koncotriasové vymieranie. Jeho najprav- depodobnejšou príčinou boli masívne výlevy lávy pri erupciách. Sprevádzali ich zrejme viaceré vlny globálneho otepľovania. Bilancia strát: 22% čeľadí morských organizmov a 52% ich rodov. 

   Ďalším bolo kriedovo - treťohorné vymieranie pred približne 65 miliónmi rokov.  Priamo ho spôsobil, alebo aspoň zosilnil dopad planétky s priemerom niekoľko kilometrov na Zem, ktorého dôkazom je Chicxulubský kráter ležiaci  na mexickom polostrove Yucatan. Alternatívou je zmena klímy  a rozsiahle výlevy čadičovej lávy v Indii. V tomto období vymizlo 16% čeľadí morských organizmov a 18% čeľadí suchozemských stavovcov sveta. Do tej druhej skupiny obetí patrili aj dinosaury. Vymreli vtedy prakticky všetky suchozemské druhy ťažšie než 25 kg.  Vážnejšie následky než samotná zrážka mali vtedy zrejme následné vplyvy klímy, prípadne dočasné zničenie ozónovej vrstvy. Vďaka vymretiu dinosaurov dostali šancu na rozmach cicavce. 
   Hoci v zaznamenanej histórii nedošlo k zrážke Zeme s vesmírnym telesom ani  k tak rozsiahlemu vulkanizmu ako v minulosti, v súčasnosti dochádza k masovému vymieraniu organizmov porovnateľnému s piatimi predchádzajúcimi. Dnes poznáme asi 2 milióny druhov organizmov. Vedci sa však zhodujú v tom, že dokopy na tejto planéte ich žije oveľa viac (podľa odhadov 7 - 30 miliónov).  Tempo vymierania sa pritom pohybuje okolo  27 000 druhov ročne, teda 74 druhov denne! Hlavným vinníkom je, samozrejme, človek a jeho aktivity, ktorými rozpútal šieste masové vymieranie.
                       (Zdroj: Pravda,  4.  11. 2000)
-15-
DOMESTIKÁCIA CICAVCOV

   Jeden zo základov našej civilizácie tvoria veľké domestikované cicavce. Domestikácia bola jedným z faktorov, ktoré odštartovali rozvrstvenie ľudskej spoločnosti a vznik vrstiev, ktoré sa nezaoberali produkciou potravín - remeselníkov, úradníkov, vojakov, vládcov...Veľké domestikované cicavce ako hlavné zdroje bielkovín, koží, vlny, hnojiva, ťažnej sily, a niektoré aj ako prostriedky na prepravu či jazdecké bojové zvieratá, obrovsky zvýhodnili ľudské spoločnosti, ktoré ich mali. Zohrali tak jednu z rozhodujúcich úloh pri utváraní politickej mapy sveta, okrem iného aj prostredníctvom choroboplodných zárodkov, ktoré ľuďom spolužitie s nimi prinieslo. Výsledné epidémie sa stali metlami ľudstva. Čo sa týka veľkých domestikovaných cicavcov, na celom svete ich je iba 14 druhov. Spolu tvoria tzv. Starovekú štrnástku, ktorá sa ďalej delí na Veľkú päťku a Malú deviatku.
   Veľká päťka: ovca - domestikovaná forma muflóna, koza - domestikovaný potomok kozy bezoárovej, početné rasy hovädzieho dobytka ako konečné produkty minimálne dvoch  nezávislých domestikácií pratura, ošípané - domestikované zo svine divej  a napokon kôň  - potomok divých koní. Týchto päť veľkých cicavcov má celosvetový význam. 
   Malú deviatku tvoria veľké domestikované cicavce regionálneho významu: jednohrbá a dvojhrbá ťava, lama, osol, sob, jak, vodný byvol, bali-banteng (domestikovaná forma bantenga - príbuzného pratura) a mithan (domestikovaná forma gaura - tiež príbuzný pratura). 
   Búrlivý rozvoj etológie v posledných desaťročiach umožnil získať odpoveď na základnú otázku, ktorá priam bije do očí: Prečo bolo zo 148 veľkých divých cicavcov sveta, považovaných vedcami za vhodných kandidátov pre domestikáciu, nakoniec domestikovaných len 14? Zo  72 takýchto kandidátov v Eurázii a severnej Afrike ich bolo skutočne domestikovaných 13, no z 51 na prvý pohľad sľubných druhov v subsaharskej Afrike ani jeden! Z 24 v Amerike iba jeden a domestikovaný nebol ani jeden zástupca Austrálie. V prípade Ameriky a Austrálie je hlavnou príčinou fakt, že vhodné veľké druhy tam vyhynuli zhruba v čase príchodu prvých ľudí. Najpravdepodobnejšie je, že ich tam rýchlo vyhubili práve prichádzajúci anatomicky moderní ľudia so značnými loveckými schopnosťami. Živočíchy týchto oblastí Zeme totiž neboli zvyknuté na loviaceho človeka a chýbala im vrodená plachosť.  
   Obzvlášť nápadný je neúspech domestikácie cicavcov subsaharskej Afriky. Práve etologický výskum však ukázal, že vlastnosti tamojších divých cicavcov domestikácii nevyhovujú.  V podstate ide o 6 kritérií: potrava príslušného zvieraťa, rýchlosť jeho rastu, rozmnožovacia schopnosť v zajatí, povaha, sklon k panike a k sociálnemu charakteru. Pokusy o domestikáciu zebier, antilop, afrických byvolov atď. boli neúspešné aj na báze vedy 20. storočia. Všeobecne sa ľuďom podarilo domestikovať iba sociálne zvieratá s jasne rozvinutou hierarchiou v čriedach. Človek zrejme u nich ľahko zaujal postavenie adoptovaného vodcu čriedy. Takých živočíchov po ustálení klímy (po poslednej dobe ľadovej) prežilo najviac v Eurázii a severnej Afrike. To je aj jednou z príčin civilizačného náskoku Eurázijcov a z nich odvodených zámorských populácií voči ostatnému svetu. To však ešte nijako nepoukazuje na ich mimoriadne rasové kvality. Jednoducho len využívali biologicky bohatšie a celkovo priaznivejšie životné prostredie.
 (Zdroj: Pravda 11. 11. 2000)   
-16-
OHROZENÉ KORALOVÉ ÚTESY

   Kedysi obrovské koralové útesy, ktoré sa nachádzajú pri indonézskom súostroví, sa zmenšujú a polovica z nich je už pod vodou. Keďže Indonézia čelí vnútorným problémom a na ochranu prírody jej nezostáva čas ani peniaze, je potrebná medzinárodná pomoc. Ako odznelo na medzinárodnej odbornej porade, zodpovednosť za katastrofálny stav musia niesť vyspelé krajiny, keďže hlavnou príčinou poškodzovania koralov je zvyšovanie hladiny oceána a jeho teploty vplyvom globálneho otepľovania. A to majú na svedomí najmä vyspelé krajiny. 
(Zdroj: Pravda 28. 10. 2000)

VARUJÚCA SPRÁVA WWF

   Ak by všetci ľudia na svete spotrebovávali toľko prírodných zdrojov a produkovali toľko oxidu uhličitého ako priemerný obyvateľ USA, Nemecka či Francúzska, nestačili by ľudstvu na prežitie ani dve ďalšie Zeme. To sú slová ochranárskej organizácie WWF. Toto prirovnanie sa však vzťahuje aj na iné bohaté krajiny (medzi bohaté patrí napríklad aj Česká republika). V správe  WWF je prvýkrát číselne vyjadrený tlak človeka na prírodu, tzv. Ekologická stopa. Ľudstvo v roku 1997 spotrebovalo o 30% viac zdrojov, než je ich Zem schopná vytvoriť. V rámci tohto priemeru sú však obrovské nerovnosti - chudobné štáty majú neporovnateľne nižšiu spotrebu ako bohaté. V správe je uvedená  Ekologická stopa pre viaceré krajiny sveta, aj pre Slovensko. V celkovej záťaži, ktorú kladie slovenská populácia na prírodu, je SR pod priemerom štátov strednej a východnej Európy. Nelichotivé prvenstvo drží Estónsko, po ňom nasleduje Česká republika, Poľsko sa Slovinsko, Ruská federácia, Bielorusko a Maďarsko.
(Zdroj: Pravda 26. 10. 2000)

KRAVY SVIETIA A HREJÚ 

   V priestoroch školského poľnohospodárskeho podniku Slovenskej poľnohospodárskej univerzity v Kolíňanoch pri Nitre dokončili výstavbu alternatívneho zdroja výroby energie - bioplynovej stanice. Projekt bol podporovaný EÚ. Je určený na produkciu energie z exkrementov asi 80 kusov hovädzieho dobytka, z ktorých sa hnilobnými procesmi vytvorí bioplyn. Jeho spálením sa získava energia. Vyhnitý substrát sa použije ako hnojivo namiesto priemyselných hnojív.
                                                                                                            (Zdroj: Pravda 7. 11. 2000)

KONFERENCIA O BIOMASE       

   Pre tých, ktorí sa zaoberajú možnosťami využitia environmentálne čistých energií sa naskytla skvelá príležitosť, ako prezentovať svoj projekt, službu či zámer. S cieľom podporiť rozvoj najvýznamnejšieho domáceho primárneho energetického zdroja - biomasy - organizuje Energetic- ké centrum Bratislava medzinárodnú konferenciu “ 1st International Slovak Biomass Forum”. Konferencia, ktorá sa uskutoční 19. - 20. 2. 2001, ponúka účastníkom priestor získať informácie a informovať o stave využitia biomasy na Slovensku.  Účastníci sú pozvaní na stretnutie so zástup- cami príslušných ministerstiev, európskymi výrobcami technológií, projektantmi, investormi, konzultačnýmí firmami a perspektívnymi odberateľmi. Kontakt:  Energetické centrum,
www. ecbratislava. sk, office@ecbratislava. sk, tel.: 07/ 582 484 72,  fax: 07/ 582 484 70     
-17-
JEDOVATÉ VTÁKY

   Keď sa začne hovoriť o živočíšnom jede, automaticky si pomyslíme na hada, škorpióna, či tarantulu. Pod pojmom jedovaté živočíchy sa však skrýva obrovská biologická rozmanitosť. Je veľa typov jedového aparátu aj spôsobov dopravovania jedu. Ako jedovaté živočíchy sa označujú tie, ktoré produkujú alebo vo svojom tele hromadia toxíny. Podľa existencie a typu jedových žliaz sa tieto živočíchy delia na kryptotoxické (nemajú špeciálny orgán na tvorbu jedu) a fanerotoxické (majú jedový orgán). Drvivá väčšina jedovatých živočíchov používa jed pri útoku  - na usmrtenie alebo aspoň ochromenie koristi - obranné používanie je menšinové. Znalosť vzhľadu a spôsobu života jedovatých živočíchov je nevyhnutná najmä v tropických oblastiach. Podľa odhadu WHO v nich každoročne na následky stretnutí s jedovatými živočíchmi zahynie takmer pol milióna ľudí! Na druhej strane majú živočíšne jedy veľký význam v medicíne. 
V roku 1992 došlo k prekvapujúcemu objavu - jedovaté sú aj vtáky! V perí a koži niektorých druhov juhoamerických vtákov  z rodu Pitohui sa našli toxíny chemicky príbuzné  toxínu pestro sfarbených juhoamerických žiab (batrachotoxín), ktorý je všeobecne jedným z najprudších živočíšnych jedov. Hroty svojich šípov si ním potierajú aj tamojší Indiáni. Avšak obyvatelia rozptýlených dedín pásma tropického pralesa na Novej Guinei od nepamäti vedia, že neveľký vták s modrou hlavičkou, ktorého nazývajú ifrita, nie je vhodný na jedenie. A to z jednoduchého dôvodu: jeho koža a perie obsahuje batrachotoxíny. Nachádzajú sa najmä v perí na nohách a  bruchu, aby sa otieraním čo najľahšie dostali na čerstvo znesené vajíčka a povrch hniezda, a ochránili ho tak pred predátormi. Vtáky ifrita sú kryptotoxické živočíchy a vedci sa domnievajú, že sa k svojmu jedu dostávajú prostredníctvom potravy. Pôvodným zdrojom toxínov bude najskôr nejaká zatiaľ neidentifikovaná rastlina. Tá je potravou článkonožcov a tie zasa konzumujú vtáky ifrita.  Existencia jedovatých vtákov je však len zoologickou kuriozitou. Skutočnosť, že domorodci tieto vtáky nelovia, len podčiarkuje fakt, že pôvodní obyvatelia tropických pralesov (oblastí s najväčšou biodiverzitou na Zemi) sú chodiacimi encyklopédiami tamojšej fauny a flóry. Ľudstvu by veľmi pomohlo, keby ich znalosti dokázali využiť, napríklad na získavanie nových liečiv. Avšak domorodci po utrpení, ktoré im spôsobujeme, väčšinou nie sú ochotní spolupracovať. Pod nátlakom zo strany bielych alebo pod záplavou civilizačných vymožeností zanechávajú pôvodný spôsob života a ich poznatky nenávratne miznú spolu s vymieraním starších obyvateľov. 
(Zdroj: Pravda 21. 10. 2000)  

EKOSYSTÉMOVÁ ROZMANITOSŤ

   Slovensko je v porovnaní s okolitými krajinami uchádzajúcimi sa o členstvo v EÚ krajinou s najvyššou druhovou a ekosystémovou rozmanitosťou. Na území SR bolo dosiaľ opísaných vyše 11 270 rastlinných druhov vrátane húb a rias a vyše 28 800 živočíšnych druhov. Ochranu prírody v krajinách EÚ zabezpečuje budovanie sústavy chránených  území Natura 2000. Povinnosťou členských krajín je vytvoriť v európsky významných lokalitách vhodný režim ochrany. Zástupcovia MVO považujú prihlásenie SR k programu Life III, z ktorého je možné čerpať finančné prostriedky na environmentálne projekty, za nevyhnutné. 
(Zdroj: Pravda 30. 11. 2000)

Krátke správy                                           -18-

AKO PODNIK V KONKURZE
   Dnes sa veľa ľudí správa ku krajine ako ku podniku v konkurze. Krajina pritom predstavuje vysoko organizovaný a vysoko citlivý systém. VÚ meliorácií a krajinného inžinierstva rieši dnes úlohu ako efektívne využiť obrovské investície (cca 75 mld. Sk), ktoré najmä do roku 1990 štát vložil do odvodnenia 458 599 ha poľnohospodárskej pôdy a vybudovania 374 497 ha závlah, 228 km závlahových privádzačov, 6 021 km odvodňovacích kanálov, 187 malých vodných nádrží, 484 zavlažovacích a 23 odvodňovacích čerpacích staníc. Celý tento zložitý melioračný systém, z ktorého mnohé komponenty majú už najlepšie roky za sebou a boli plánované na iný spôsob využitia než ten, ku ktorému pomaly smeruje naše transformujúce sa poľnohospdárstvo, treba prispôsobiť novým podmienkam. Na margo odvodňovacej sústavy Š. Rehák, riaditeľ VÚ meliorácií a krajinného inžinierstva, poznamenal, že v budúcnosti nebude možné zachovať ju na celej ploche. A to nielen kvôli prekonaným a technicky nefunkčným riešeniam. Ale jednoducho preto, že pre krajinu i štát bude výhodnejšie, ak sa na niektorých územiach obnovia pôvodné mokrade a vlhké lúky, ktoré umožnia vznik prirodzených ekosystémov.           (Zdroj: Pravda  8. 6. 2000) 

Obr. Niektoré interakcie medzi poľnohospodárskou krajinou a prírodnými ekosystémami

NA NAŠU ŽIVITEĽKU SME ZABUDLI
   Jarné sucho by nenarobilo až také škody, keby sa pôde venovala v posledných desaťročiach náležitá pozornosť. Snaha dosiahnuť vysoké úrody viedla k opatreniam, ktoré mali zvyšovať ich úrodnosť.  Žiaľ mnohé z nich sa nám vymkli z rúk. Odvodnili sme obrovské plochy - asi 450 000 ha, čím sme podporili  odtok vody z nášho územia. Podľa odhadov až 35% vody, ktorá padne na Slovensko, odíde za jeho hranice. Pôdy sme nedostatočne prekyprovali, neudržali ich profil v stave, ktorý by umožňoval čo možno najväčšie zadržanie vody.  Relatívne málo sme  hnojili organickýmí hnojivami. Výsledok sa prejavuje dvojakým spôsobom - v období prívalových zrážok nám veľa vody odteká a v čase sucha jej zase nie je dostatok. Ak odhadujeme ročný deficit organických hnojív zhruba na 40%, ktorý trvá desať rokov, ide o veľké množstvá. Nie je možné dodať ich okamžite do pôdy. No pri dobre zorganizovanom poľnohospodárstve a uplatnení kvalitných technológií by sme citeľné zlepšenie mohli zaregistrovať v priebehu desiatich rokov.        (Zdroj: Pravda 8. 6. 2000)

HROZBA ROPNÝCH LÁTOK
   Výskyt ropných látok v nádrži Starina, ktorá je zdrojom vody pre viaceré veľké mestá, znepokojuje obyvateľov severovýchodného Slovenska. Názory na postup jej ochrany sa však rôznia. Jedni sú za likvidáciu cesty na južnom brehu nádrže, s tým však nesúhlasí Správa NP Poloniny, keďže v tom prípade by majitelia lesov museli stavať zvážnice, čím by sa zhoršil stav lesov. Doteraz boli lesy v lesnom hospodárskom celku Starina považované za lesy osobitného určenia kvôli ochrane vody, ale nový LHP ich zmenil na lesy hospodárske. Pritom podľa M. Buraľa, riaditeľa NP Poloniny, by sa ochrana pitnej vody v Starine mala sústrediť na zabezpečenie ekologického hospodárenia v okolitých lesoch. Ropné látky sa totiž vyskytujú aj v hlavných prítokoch Stariny.                  (Zdroj: Pravda 11.11.2000)
NEZNÁMA DIAGNÓZA

   Pracovníci Lesného výskumného ústavu  v Banskej Štiavnici začali pátrať po príčinách žltnutia smrekov na Kysuciach.  Predpokladá sa, že pod tento stav sa podpísali pôdne pomery s absenciou potrebných živín, škodcovia, ale aj genetické predpoklady. Jednou z možných príčin sú aj kyslé dažde. Prostriedky potrebné na analýzu príčin žltnutia smrekov vo výške 200 000 Sk združili užívatelia lesov. Zhoršovanie stavu bolo najvýraznejšie v rokoch 1992 - 1996, v odbobí prechodu užívania lesov na nových vlastníkov. Nedostatočná hygiena v lesnom poraste spôsobila premnoženie podkôrneho hmyzu, avšak v posledných dvoch rokoch sa podarilo znížiť jeho výskyt na polovicu. Kým vlani predstavoval objem spracovanej kalamitnej drevnej hmoty v tejto oblasti vyše 127 000 m3, v tomto roku klesol na 63 000 m3 . 
(Zdroj: Pravda 22. 11. 2000)

GLOBAL 2000

   Rakúska environmentálna organizácia Globaj 2000 plánuje v okolí slovenskej jadrovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach inštalovať prístroje na meranie rádioaktivity, ktoré budú súčasťou systému včasného varovania RAMOS. Prvá časť zariadenia by mohla byť uvedená do prevádzky o tri až štyri mesiace. Veľkou výhodou zariadenia je, že dokáže zistiť prípadný únik rádioaktivity bezprostredne po prípadnej nehode a nie až po rozšírenií radiácie na rakúske územie. Rovnaký systém úspešne funguje v blízkosti JE Mochovce od minulého roka a v okolí českej JE Dukovany tri roky. Údale získané z merných staníc spracováva centrálny počítač vo Viedni. Vybudovanie jedného systému, ktorý pozostáva zo šiestich meracích zariadení, si vyžiada náklady 1,2 milióna šilingov. 
(Zdroj: Pravda 25. 11. 2000)

PRIVEĽA VLKOV

   Z Čečenska okrem utečencov utekajú do Ruska aj stovky vlkov, ktoré tu hľadajú útočisko pred bojmi. V juhoruskom Stavropoľskom kraji sa teraz vyskytuje 450 až 500 sivých vlkov, zatiaľ čo pred šiestimi rokmi sa  ich tu potulovalo približne 80. Obavy tamojších obyvateľov prinútili regionálne vedenie za každú mŕtvu šelmu peňažnú odmenu. Miestni podnikavci dokonca lákajú solventných cudzincov na ruské safari. 
(Zdroj: Pravda 24. 11. 2000)

MOBILNÉ TELEFÓNY SÚ PRE DETI NEBEZPEČNÉ

   Deti,  ktoré používajú mobilné telefóny, riskujú straty pamäte, poruchy spánku a bolesti hlavy. Vyplýva to z výskumu, ktorý publikoval lekársky časopis The Lancet.  Fyzik Gerard Hyland rozprúdil novú debatu o škodlivosti mobilných telefónov. Ľudia mladší ako 18 rokov sú podľa neho zraniteľnejší voči pôsobeniu “mobilného” žiarenia, pretože ich imunitný systém je menej odolný než u dospelých. O radiácii je známe, že ovplyvňuje rytmy mozgu a deti sú na to zvlášť citlivé.  Vplyv mikrovlnného žiarenia mobilu je trocha podobný rušeniu rádia - má vplyv na stabilitu buniek v tele. Vedci sa dnes už zhodujú v tom, že elektromagnetické žiarenie z mobilov zohrieva mozgové tkanivo, zatiaľ však nie je jasné, či to predstavuje priame riziko pre ľudské zdravie.         (Zdroj: SME 3. 11. 2000)

Kampaň “Pomôž svojmu regiónu”

   Vážení priatelia,

   Valné zhromaždenie OSN už v roku 1997 vyhlásilo rok 2001 za “Medzinárodný rok dobrovoľníctva”. Cieľom tohto kroku je upozorniť na nedocenený význam dobrovoľníckej práce v rôznych sektoroch občianskeho života, a taktiež snaha zapojiť ďalších občanov do činnosti organizácií plniacich verejnoprospešné ciele.
   OZ TATRY a LZ VLK TATRY pripravujú na jar 2001 realizáciu projektu “10 000 stromov Liptova”, ktorého cieľom je vysadiť v poľnohospodárskej krajine Liptova 10 000 stromov a krov ako náš príspevok k ekologickej stabilite tohto regiónu.
   Tento unikátny projekt si však vyžaduje značnú dobrovoľnícku pomoc, ktorej rozsah momentálne prekračuje naše vnútorné kapacity. Aj preto sa obraciame touto cestou na jednotlivcov a kolektívy s výzvou: Zapojte sa do realizácie projektu “10 000 stromov Liptova”!!! 
Každý, kto sa zúčastní realizácie projektu “10 000 stromov Liptova”, obdrží od OZ TATRY a LZ VLK TATRY poďakovanie vo forme grafického listu. 
 
   Ako na to?  Pošlite  na  korešpondenčnom  lístku,  v  liste,  faxom,  E – mailom   s  označením “10 000 stromov Liptova” svoju osobnú (kolektívnu) prihlášku s uvedením Vašej presnej adresy, tel. čísla, prípadne čísla faxu, E – mail. Stredné školy dostali bližšie informácie o projekte listom  (školské triedy, informujte sa u vedenia školy). Vaše prihlášky očakávame do konca februára 2001.  Adresa: Občianske združenie TATRY, KEMI 627/5, 031 04 Liptovský Mikuláš, tel./fax: 0849/553 10 27, E – mail: wolf@mail.viapvt.sk.
   Všetci kolektívni ako aj individuálni dobrovoľníci, ktorí prejavia záujem podieľať sa na realizácii projektu “10 000 stromov Liptova” (výsadba stromov a krov) dostanú bližšie informácie o akcii 7 dní pred jej konaním. Prosíme Vás, aby ste z hľadiska bezproblémového priebehu akcie rešpektovali všetky pokyny v informačnom liste. Dobrovoľníci budú rozvážaní autobusom na určené lokality z Liptovského Mikuláša a Liptovského Hrádku.
Ď  A  K U  J  E  M  E       V Á  M

Projekt bol finančne podporený nadáciou Ekopolis a ETP Slovensko v rámci programu “Tvoja zem”, financovaného z United States Agency for International Development.

STAŇTE  SA  ČLENOM OBČIANSKEHO  ZDRUŽENIA  TATRY.  Členské prihlášky a informácie získate na adrese: OZ TATRY, Mgr. Rudolf Pado, KEMI 627/5,  031 04 Liptovský Mikuláš, tel./fax: 0849/553 10 27, E – mail: wolf@mail.viapvt.sk 

Časopis EKOKOMPAS
2. ročník, 17. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS, 031 04 Okoličné 552, tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, elektronická podoba časopisu na stránke: http://www.tutok.sk/kompas. 
Šéfredaktor: Lenka Milonová, redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová. Koordinátor a odborný garant: Pado Rudolf – Občianske združenie TATRY. Číslo neprešlo jazykovou úpravou.  Príspevky do časopisu sú vítané.
Ćíslo vyšlo vďaka finančnej podpore firmy FAX COPY a.s., Liptovský Mikuláš.