15 / 2000
 
     Z OBSAHU: 
•	Téma čísla: 
     ENERGIA II
•	OBNOVITEĽNÉ ZDROJE ENERGIE – ENERGIA BEZ KONCA
•	GEOTERMÁLNA ENERGIA SR
•	KOTOL NA SPAĽOVANIE DREVA PRE RODINNÝ DOM
•	Verejnosť – PRÁVO OBČANOV NA INFORMÁCIE O ENERGETIKE
•	ENERGETICKÁ NÁROČNOSŤ V SR JE VYSOKÁ
•	TRINÁSŤ PRAVIDIEL OTVORENÉHO DIALÓGU
•	Projekt – MOŽNOSTI ÚSPOR ENERGIE NA ŠKOLÁCH 

-Takmer všetka energia, ktorú môžeme získavať pre naše potreby, pochádza zo Slnka. Objavuje sa v podobe pohybu vzdušných más ako vietor, v kolobehu vody v prírode, tak aj v sile riek, ale aj zabudovaná v telách rastlín a živočíchov. Za deň možno na 1 m2 plochy získať 2450-5400 kJ energie, čo stačí na zohriatie 30 litrov vody o 20 až 43 °C. 60-70% teplej vody pre potreby domácnosti možno pokryť zo solárnych kolektorov.
- Pri pohľade na staré mapy môžeme vidieť, že niektoré oblasti na Slovensku (Záhorie, Košická kotlina) boli posiate veternými mlynmi. Ak rýchlosť
vetra klesne na polovicu, výkon klesne osemnásobne. V susednom Rakúsku sa dajú vidieť mohutné, až 60 metrov vysoké stožiare s vrtuľami s rozpätím takmer 50 metrov vyrábajúce elektrinu pre celú obec.
- Na slovenských riekach a riečkach sa v súčasnosti využíva len asi 11% možného potenciálu malých vodných elektrární. Tieto v porovnaní s veľkými energetickými zdrojmi postavenými na našich veľkých riekach oveľa menej poškodzujú životné prostredie. Celkový inštalovaný výkon malých vodných elektrární na Slovensku je asi 350 MW, čo umožňuje vyrobiť za 5000 prevádzkových hodín asi 1,75 TWh (1,75 miliardy kWh) elektrickej energie.
-Na znečistenej či z iných dôvodov pre potravinársku výrobu nevhodnej pôde je možné pestovať tzv. energetické rastliny (vŕby, cirok, repka, konope a pod.). Za rok je možné z 1 ha získať od 240 (vŕba, trstina) do 600 GJ (konope). Z repkového oleja je možné vyrábať tzv. bionaftu a iné palivá využiteľné v doprave. 

Časopis EKOKOMPAS
1. ročník, 15. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS, 031 04 Okoličné 552, tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, elektronická podoba časopisu na stránke: www.tutok.sk/kompas.
Śéfredaktor: Lenka Milonová, Redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová. Koordinátor a odborný garant: Pado Rudolf – Občianske združenie TATRY. Číslo neprešlo jazykovou úpravou.  Príspevky do časopisu sú vítané.
Číslo vyšlo vďaka finančnej podpore Fondu pre alternatívne energie.
-2-
   Na úvod ...

   “Ľudstvo uskutočňuje globálny experiment, ktorého konečné dôsledky môžu byť porovnateľné s globálnou jadrovou vojnou. Zemská atmosféra sa mení neobyčajne rýchlo v dôsledku škodlivín pochádzajúcich z ľudskej činnosti, neefektívneho plytvania fosílnymi palivami a rýchleho nárastu populácie. Tieto zmeny predstavujú veľkú hrozbu pre medzinárodnú bezpečnosť a majú negatívne dôsledky už dnes v mnohých častiach sveta”.
(Výber z Toronto Statement, World Conference on the Changing Atmosphere, Toronto) (1988)

   Každý z nás si uvedomuje, že k svojmu životu potrebuje energiu–či už vo forme tepla, svetla, pohonných hmôt resp. iných jej foriem. Málokto z nás je však ochotný uznať, že súčasný spôsob využívania fosílnych palív – uhlia, ropy, zemného plynu je časovo ohraničený, že žijeme na úkor budúcnosti, na úkor budúcich generácií.

   Počas 150 miliónov rokov príroda s pomocou slnečnej energie vyprodukovala energetické zdroje vo forme uhlia, ropy a plynu. Ľudstvo však za jeden rok spotrebuje také množstvo palív, aké príroda vyprodukovala za 1 milión rokov.  Kam vedie táto cesta?

   Ťažba, spracovanie a využívanie energetických zdrojov vedie k neustále narastajúcemu zhoršovaniu životného prostredia na našej planéte. V období 1970 až 1985 došlo k 186 veľkým nehodám tankerov. Pri nehode tankera Exon Valdez v roku 1989 vytieklo na pobreží Aliašky 39 000 ton ropy, ktorá pokryla plochu  4 200 km2 (desatina rozlohy Slovenska). Kam vedie táto cesta?

   Spaľovanie fosílnych palív v masovom merítku spôsobuje aj ďalšie poškodzovanie životného prostredia – kyslé dažde a globálne klimatické zmeny. Pri výrobe 1 000 kWh elektrickej energie v tepelnej elektrárni spaľujúcej uhlie vzniká približne: 1 663,0 kg CO2, 31,2 kg SO2, 4,4 kg NOx, 1,5 kg prachu. Spaľovanie uhlia, ropy a plynu má za následok: 95% SO2 a 99% NOx v atmosfére, poškodenie 31 miliónov hektárov lesov v Európe, vymieranie niektorých druhov rýb v jazerách a vodných tokoch, eróziu pôdy, poškodzovanie budov a zdravia ľudí, a to všetko v  dôsledku kyslých dažďov. Spotrebovávanie neobnoviteľných zdrojov energie vedie k emisii 5 miliárd ton uhlíka do atmosféry ročne a vyvoláva globálne klimatické zmeny so všetkými známymi už dnes pozorovateľnými dôsledkami.  Kam vedie táto cesta? 

   Energetické médiá sa nevyužívajú rovnomerne vo všetkých krajinách, a aj tu platí rozdelenie na chudobné krajiny, ktorých obyvatelia žijú často hlboko pod životným minimom   a bohaté krajiny so svojím konzumným životným štýlom. Chudoba má za následok ďalšiu exploatáciu prírodných zdrojov na úkor ekologickej stability celých oblastí. Jedna pätina svetovej populácie spotrebováva viac ako 70 % svetovej komerčnej energie. Kam vedie táto cesta?

   Vo všeobecnosti platí, že najčistejšia a najlacnejšia je tá energia, ktorú vôbec nie je potrebné vyrobiť. Každému občanovi by malo záležať (aj vzhľadom k zdražovaniu energií), aby jeho spotreba bola čo najnižšia. 

Rudolf Pado
-3-
OBNOVITEĽNÉ ZDROJE ENERGIE - ENERGIA BEZ KONCA

   Všetka energia, ktorú využívame, je vo vesmíre už vytvorená a človek nemôže jej množstvo zväčšiť. Energia sa totiž nedá vyrobiť ani zničiť. Jej množstvo je stále, môže sa len premieňať z jednej formy na inú (napr. mechanická na elektrickú). Obnoviteľnými zdrojmi energie nazývame zdroje, ktoré sú z ľudského hľadiska nevyčerpateľné. Podstatou všetkých obnoviteľných zdrojov energie (azda okrem geotermálnej) je slnečná energia. Zohrievaním vzduchu dochádza k jeho prúdeniu, a tak vzniká vietor. Odparovanie vody z povrchu Zeme vedie k zrážkovej činnosti, čo dáva silu vodným tokom, ktoré môžu poháňať vodné diela. Fotosyntézou dochádza k premene slnečnej energie na živú hmotu - biomasu.  
SLNKO 
   Je jediným zdrojom energie, na ktorý sa môže ľudstvo kedykoľvek spoľahnúť. Tento zdroj využívali ľudia už od nepamäti: skleníky na pestovanie tropických rastlín, ohrievače vody. V súčasnosti rozlišujeme tri základné spôsoby využitia slnečnej energie:
•	Pasívna slnečná architektúra - energetickú náročnosť budovy môžeme znížiť vhodnou architektúrou a umiestnením budovy. Miesto pre takúto budovu musí byť slnečné a chránené pred vetrom. Jej orientácia východno-západným smerom umožňuje umiestniť  veľké, na  juh orientované okná, fasády aj strechu, a tým absorbovať veľkú časť dopadajúceho žiarenia. Bez akýchkoľvek dodatočných úprav spotrebuje takto orientovaný dom o 5% menej energie na vykurovanie. Umiestnenie miestností by malo umožniť tok slnečného žiarenia tam, kde je to najpotrebnejšie. Vhodné je umiestniť vchodové dvere na sever alebo na východ. Kuchyňa orientovaná na sever môže znížiť spotrebu chladničky.  Okná by mali byť veľké, hlavne ak sú orientované na juh. Týmto sa v miestnosti vytvára skleníkový efekt. Pri odchýlení okien z južného smeru o 20% sa znižuje zisk energie o 5%. Na oknách by mali byť rolety, čím sa zabráni prehriatiu miestnosti v lete a stratám energie v zime. Obzvlášť výhodná je tepelná izolácia stien tak, aby teplo neunikalo von, ale sa odrážalo späť do miestnosti. Zimné záhrady (presklené budovy zvonku) umožňujú vytvárať dodatočný skleníkový efekt a zamedzujú stratám tepla cez steny budovy. Využitím takto presklených priestorov môže zníženie spotreby energie v domoch dosiahnuť až 20%.
•	Slnečné kolektory - slúžia na zohrievanie vody a vykurovanie priestorov. Na prípravu teplej vody pre štvorčlennú domácnosť je potrebných cca 6 - 8 m2 slnečných kolektorov. Teplú vodu týmto spôsobom dokážeme zabezpečiť od apríla do októbra. Úspora energie pri využívaní slnečných kolektorov môže dosiahnuť až 40%, nehovoriac o environmentálnych prednostiach. Možnosti vykurovania slnečnou energiou sú v našich geografických podmienkach značne obmedzené.  Plocha kolektorov musí byť totiž omnoho väčšia ako v prípade prípravy teplej vody. Najväčší podiel využívania slnečnej energie na jedného obyvateľa je na Cypre, kde v roku 1993 až 90% obytných budov malo inštalované slnečné kolektory. Vyššiu účinnosť slnečných kolektorov môžeme dosiahnuť parabolickými zrkadlami, ktoré koncentrujú slnečné žiarenie podobne ako lupa, ktorou je možné prepáliť papier. 
•	Fotovoltaické články - umožňujú priamu premenu slnečnej energie na energiu elektrickú. Tento proces je založený na fotovoltaickom efekte objavenom v roku 1893. Ide o vyrazenie elektrónu zo svojej obežnej dráhy vplyvom fotónu. Prvý fotovoltaický článok bol vytvorený v roku 1954 a tento proces bol ako zdroj energie spočiatku využívaný vo vesmírnych družiciach. Vo fotovoltaických článkoch sa najčastejšie využíva kremík. Jeden gram kremíka je počas svojej životnosti schopný vyrobiť porovnateľné množstvo elektrickej energie ako jeden gram uránu v jadrovej   elektrárni.    Urán   sa   totiž  môže  štiepiť  len  raz,  kým  fotovoltaický   článok  môže absorbovať fotóny až 30 rokov. Navyše kremík sa v zemskej kôre vyskytuje 5000krát častejšie (je to jeden z najčastejšie sa vyskytujúcich prvkov) ako urán a pri jeho využití nevzniká rádioaktívny odpad. Základným problémom slnečnej energie sú sezónne poklesy slnečného žiarenia a z toho 
-4-

vyplývajúca akumulácia energie. Riešením by mohol byť vodík: elektrický prúd (vyrobený z rôznych zdrojov) je možné použiť na elektrolýzu vody. Účinnosť rozkladu vody el. prúdom dosahuje až 90%. Voda sa v tomto procese rozkladá na vodík a kyslík. Vodík sa zachytáva a ako palivo je potom spaľovaný za prítomnosti kyslíka. Pri tomto procese sa uvoľňuje energia a celý cyklus sa uzatvorí vznikom malého množstva dusíka a vody, ktorá predstavuje odpad a zároveň surovinu, z ktorej je možné opätovne získavať vodík. Vodíkovým hospodárstvom by bolo možné pokryť spotrebu energie v každej krajine.

   Množstvo slnečnej energie, ktoré dopadne na Zem za jeden rok, sa rovná stonásobku energie uchovávanej v zásobách fosílnych palív. Ak by sa nám podarilo zachytiť len jednu tisícinu tejto energie využitím slnečných kolektorov, osobitne navrhovaných budov, či fotovoltaickými článkami, získali by sme ročne viac energie, ako spotrebúvame spaľovaním uhlia, ropy a zemného plynu dohromady. Na rozdiel od fosílnych palív, slnečná energia nám neznečisťuje  životné prostredie a je nevyčerpateľná.  

BIOMASA
   Je zakonzervovaná slnečná energia, ktorú využíva ľudstvo už od čias objavenia ohňa. Kolektormi sú v tomto prípade listy rastlín a rastlina samotná je zásobárňou energie. V procese fotosyntézy dochádza k premene energie Slnka na organickú hmotu. Zásoby biomasy sú obrovské: celkové množstvo energie vytvorenej fotosyntézou každý rok je 10-krát väčšie ako celosvetová spotreba energie. Ako zdroje prichádzajú do úvahy nasledujúce biogénne suroviny:
•	drevo a drevný odpad
•	odpady z poľnohospodárskej produkcie  (slama) 
•	organické odpady z domácností a živočíšnej výroby
•	energetické kultúry (rastliny s vysokým energetickým obsahom, repka na výrobu oleja, rastliny s vysokým obsahom cukru na výrobu alkoholu a i.).

Obr.: Porovnanie  energetickej 
účinnosti pasívneho solárneho 
kúrenia  s elektrickým kúrením
s využitím elektriny  z jadrovej 
elektrárne.
-5-
 
Energetické využitie biomasy zahŕňa viacero technologických procesov: 

•	spaľovanie (kuchynského odpadu, slamy, drevného odpadu a iných organických zvyškov) za účelom získania energie
•	pyrolýza - výroba metánu: získavanie metánu (technologickými úpravami biomasy), ktorý je vhodným palivom pri výrobe elektriny v plynových turbínach
•	anaerobné vyhnívanie - výroba bioplynu: bioplyn vzniká pri rozklade organických látok (hnoj, kal z čističiek, rastlinné zvyšky) v uzavretých nádobách bez prístupu kyslíka. Zvyšky po vyhnívaní sú vysokokvalitným hnojivom alebo kompostom
•	fermentácia - výroba kvapalných biopalív: kvasením roztokov cukrov je možné vyprodukovať etanol. Vhodnými vstupnými materiálmi je ovocie, cukrová repa, zelenina... 

   Destiláciou oddelený alkohol sa môže použiť ako kvapalné palivo v spaľovacích motoroch.
   Biomasa je oveľa dostupnejšia ako fosílne palivá, je čistou formou energie (z hľadiska životného prostredia), získavanie energie z biomasy môže poskytnúť nové pracovné príležitosti, hlavne pre obyvateľstvo na vidieku a v rozvojových krajinách, ceny energie z biomasy sú konkurencie- schopné, jej využívaním  nedochádza k nárastu množstva CO2 v atmosfére, pretože jej spaľovaním sa uvoľní len toľko, koľko ho rastlina počas svojho života prostredníctvom fotosyntézy z ovzdušia odčerpala. Biomasa  má vyššiu mernú výhrevnosť ako hnedé uhlie a obsah popola zo spaľovania biomasy je oveľa nižší ako v prípade uhlia, pričom tento popol neobsahuje toxické látky. Navyše popol z biomasy má vysokú biologickú hodnotu a je vhodný ako hnojivo. 
   Využívanie biomasy na energetické účely je pomerne rozsiahle (v roku 1993 to bola 1/3 celosvetovej energetickej spotreby), v mnohých rozvojových krajinách dosahuje až  90% ich spotreby energie. 
   Významným zdrojom biomasy sú odpady z poľnohospodárskej produkcie. V mnohých vyspelých krajinách je napr. zakázané spaľovanie slamy na poliach, čo motivuje farmárov využívať tento hodnotný zdroj energie. Na Slovensku v mnohých prípadoch slamu - cenný zdroj energie - pálime alebo ju nechávame hniť.
   Drevospracujúci priemysel produkuje značné množstvo drevného odpadu = biomasy, ktorá je napriek ekologickému aj ekonomickému prínosu vo väčšine prípadov nevyužitá. 
   Zaujímavým zdrojom energie je aj bioplyn. Vyvíja sa pôsobením mikroorganizmov všade tam, kde sa biologický materiál rozkladá za prítomnosti vzduchu. Kalorická hodnota bioplynu dosahuje 2/3 hodnoty zemného plynu. Jeho zachytávanie však poskytuje 2 až 4-krát menej energie na tonu odpadu ako je možné vyprodukovať jeho priamym spálením. Bioplyn je možné zachytávať na skládkach komunálneho odpadu (ten sa zo 45% skladá z organických zvyškov). Každá tona organického odpadu z domácností je schopná poskytnúť až 250 m3 bioplynu, ktorý v zariadení na kombinovanú výrobu elektriny a tepla poskytuje 390 kWh elektrickej a 700 kWh tepelnej energie. Veľkým potenciálnym zdrojom bioplynu je hnoj zo živočíšnej výroby. 
   Biopalivá vyrobené z biomasy sú ďalšou možnosťou ako efektívne využiť dary Zeme. Mimoriadne vhodnými rastlinami na ich výrobu sú kukurica, zemiaky, cukrová repa a iné. Zvyšky z výroby alkoholu ako biopaliva sa dajú využiť namiesto bielkovinových krmív v živočíšnej výrobe. Jedným z biopalív je aj bionafta z repky olejnej, ktorá sa mimochodom vyrába aj na Slovensku. Jej používanie si nevyžaduje žiadne úpravy dieselových motorov a je ekologicky nezávadné.

-6-

ENERGIA VETRA
   Bývala v minulosti hojne využívaná (veterné mlyny, plachetnice, studne na čerpanie vody pomocou vetra) a v posledných desaťročiach sa k tejto tradícií opäť vraciame. V súčasnosti sú v  mnohých štátoch (USA, Dánsko, Holandsko...) rozšírené veterné farmy, a to nielen na súši ale aj na otvorenom mori. Princíp využívania energie vetra je jednoduchý: vietor roztáča rotor a túto mechanickú energiu využíva turbína na generovanie elektrického prúdu. Moderné veterné elektrárne majú automatické nastavovanie listov rotora a sú vybavené brzdami pred príliš vysokou rýchlosťou vetra, ktorý by ho mohol odtrhnúť. Výhody veterných elektrární spočívajú v tom, že v porovnaní so slnečnými kolektormi produkujú energiu aj v noci. Na druhej strane je ťažšie predpovedateľná ako slnečná. Veterný potenciál je ovplyvňovaný terénom. Najlepšie veterné podmienky sú v zime, v prípade slnečnej energie je to presne naopak, a preto sa môžu vhodne dopĺňať. Množstvo zabratej pôdy je v prípade veterných fariem menšie ako je to pri jadrových alebo uhoľných elektrárňach. Podobne aj nadmerný hluk, ktorým argumentujú odporcovia veterných elektrární, sa dá odstrániť vhodnými úpravami. 
Veľkou výhodou veterných elektrární je krátka doba ich výstavby (vet. farmy v Kalifornii len za 90 dní) a lacná prevádzka. Na rozdiel od jadrových a uhoľných elektrární nepotrebujú na svoju prevádzku vody, a preto nezaťažujú okolie. Nevýhodou je, že na získanie dostatočného množstva energie je potrebné inštalovať veľký počet turbín na veľkej ploche. Treba vyhľadať miesto s vhodnými poveter-  nostnými podmienkami a tiež si uvedomiť, že vietor nefúka vždy konštantnou rýchlosťou. Aj napriek tomu, že sa naša krajina nenachádza na pobreží, aj u nás existuje dostatok vhodných miest na využitie veternej energie. 
Obr.: Svetová výroba energie v rokoch 1981-1991. 
VODNÁ ENERGIA
   Jej využitie najmä na pohon vodných mlynov alebo zavlažujúcich systémov má tiež bohatú históriu (prvé zmienky pochádzajú z roku 600 pred naším letopočtom). V roku 1930 bolo na Slovensku dokonca až 3097 vodných diel  (väčšinou slúžili na pohon mlynov, píl a strojov) s celkovým inštalovaným výkonom 37 540 kW.  Vodná energia sa dnes na celosvetovej produkcii energie podieľa približne 20%. 
   Veľké vodné elektrárne: Aj keď sa hovorí, že vodné elektrárne sú neutrálne k životnému prostrediu, nie je to celkom tak. Neprodukujú síce odpad ani emisie, zato však predstavujú výrazný zásah do riečnych ekosystémov (regulácia vodnej hladiny, spevnenie brehov, spomalenie rýchlosti toku, zaplavenie rozsiahlych území). Z tohto pohľadu ich ťažko považovať za ekologické: výstavbou vodného diela Gabčíkovo sa zničilo 40 km2  poľnohospodárskej pôdy. Zlikvidovala sa jedna z najúrodnejších oblastí a pôdu, ktorá sa odviezla už nikto nevráti. Do krajiny bolo vstavaných vyše 1,5 milióna m3  betónu. Prognózy niektorých odborníkov rátali s tým, že po napustení Hrušovskej vodnej zdrže bude dochádzať k postupnému zanášaniu dna sedimentmi. Rozklad organických látok bude spotrebovať extrémne vysokú spotrebu kyslíka, a tým dôjde k jeho zníženiu vo vode až o 40 - 50%. Napriek  zaneseniu dna časť toxických látok bude schopná infiltrovať do podzemných vôd, a tým dôjde k znehodnoteniu najväčších zásob podzemnej vody v Európe, ktoré sa nachádzajú na Žitnom ostrove.
-7- 
    Malé vodné elektrárne: majú výkon do 10 MW, pričom ich dopad na životné prostredie je malý resp. žiadny.  Vyznačujú sa malou poruchovosťou, vysokým počtom prevádzkových hodín v roku, nízkymi prevádzkovými nákladmi, často bezobslužnou prevádzkou, dlhou životnosťou, ktorá môže dosiahnuť aj 80 rokov. Svojou decentralizáciou navyše znižujú straty v sieti. 
  Energia morí a oceánov  zahŕňa energiu prílivu, energiu morských vĺn a termálnu energiu oceánov. Energia prílivu je jednou z človekom najdlhšie využívaných foriem energie. Je dokázané, že na pobreží Veľkej Británie existovali mlyny využívajúce energiu prílivu a odlivu už 1100 rokov pred naším letopočtom. Ich princíp bol jednoduchý: počas prílivu do nádrže pritekala voda cez otvory v hrádzi. Voda tu ostala až do odlivu, kedy odtekala otvorom v stavidle do mora, poháňajúc vodné kolo. Súčasné zariadenia pracujú na podobnom princípe. Elektrárne využívajúce príliv pracujú v 12 hodinových intervaloch.  Jednou z ich výhod je, že na rozdiel od mnohých obnoviteľných zdrojov energie je energia prílivu veľmi presne predpovedateľná v čase aj vo veľkosti. Energia morských vĺn  vzniká pôsobením vetra na morskú hladinu. Vlny nesú v sebe množstvo energie, ktoré je úmerné ich rýchlosti a objemu  vody vo vlnách. Najvhodnejšie miesta na získavanie takejto energie sú západné pobrežie Európy, pobrežia USA, Nového Zélandu a Japonska.  Termálna energia oceánov - keďže voda na hladine je zohrievaná Slnkom, existuje v tropických moriach značný teplotný rozdiel medzi vodou na povrchu a v hĺbke. Využitie tohto teplotného rozdielu je tiež zdrojom energie. Podstata je v čerpaní teplej vody z povrchu cez výparník, v ktorom sa odparuje čpavok. Vzniknutá para potom poháňa turbínu. 

GEOTEMRÁLNA ENERGIA
   Má pôvod v horúcom jadre Zeme, z ktorého uniká teplo cez vulkanické pukliny vo forme magmy. Na niektorých miestach sveta sa jej účinky prejavujú aj na povrchu v stĺpcoch horúcich pár alebo vriacich gejzírov. V 10 km vrstve zemského obalu, ktorá je dostupná súčasnej vŕtacej technike, sa nachádza dostatok energie na pokrytie našej spotreby tepla na obdobie niekoľko sto až tisíc rokov.  Jej nevýhodou je, že obsahuje veľké množstvo solí, a preto ju nemožno priamo viesť vodovodnými potrubiami  a využívať tak na vykurovanie. Soľ by totiž rozožrala vykurovacie telesá. Využívanie geotermálnej energie na ohrev sa preto uskutočňuje len za využitia tepelných čerpadiel. Tepelné čerpadlo je zariadenie, ktorého funkciou je odoberať teplo okolitému prostrediu o odovzdávať ho tepelnému médiu (voda). Teplo sa pritom môže odoberať napr.  zo vzduchu, vody alebo zeme. Samozrejme, je to prístroj, ktorý na svoju činnosť potrebuje elektrickú energiu alebo iné palivo (nafta, plyn).
   Medzi geotermálnu energiu zaraďujeme aj energiu horúcich suchých skál.  Táto technológia je založená na čerpaní vody cez skalu, ktorá bola v hĺbke. Mechanickým spôsobom je možné získať energiu len raz. Opätovný vzrast teploty skaly popraskaná. Pri spomínanom procese sa voda ohreje. Uvedený zdroj však nie je obnoviteľným zdrojom energie, nakoľko obnova trvá až niekoľko tisíc rokov. 

Tab.: Inštalovabé výkony (MWe) geotermálnych elektrární
   Zem a jej prírodné bohatstvo nám nikto nedal do daru - našou povinnosťou je zachovať ju i pre naše deti a nie ju bezhranične ničiť. Ľudstvo je z hľadiska svojich energetických potrieb uväznené v klietke ohraničenej zásobami fosílnych palív. Na hľadanie kľúča od tejto klietky zostáva len málo času - onedlho už môže byť neskoro. Tým kľúčom, ktorý hľadáme, je energia, ktorá je tu od nepamäti - energia obnoviteľných zdrojov - energia bez konca.
                               (Zdroj: Fond pre alternatívne energie, vv )                       
-8-
GEOTERMÁLNA ENERGIA NA SLOVENSKU

    Na základe rozšírenia kolektorov geotermálnych vôd a aktivity geotermického poľa bolo na území SR vymedzených 26 perspektívnych oblastí, resp. štruktúr vhodných pre získavanie geotermálnych vôd, ktorých celková rozloha predstavuje 27% územia Slovenska. Ide hlavne o terciérne panvy, resp. vnútrohorské depresie, ktoré sú rozložené predovšetkým v pásme vnútorných Západných Karpát. Nosičom geotermálnej energie sú geotermálne vody, ktoré sú viazané hlavne na triasové dolomity a vápence vnútrokarpatských tektonických jednotiek, menej na neogénne piesky, pieskovce a zlepence, resp. na neogénne andezity a ich pyroklastiká. Tieto horniny ako kolektory geotermálnych vôd mimo výverových oblastí sa nachádzajú v hĺbke 200 - 5000 m a vyskytujú sa v nich geotermálne vody s teplotou 20-240 oC. Pod pojmom geotermálna voda myslíme podzemnú vodu slúžiacu ako médium na akumuláciu, transport a exploatáciu zemského tepla z horninového prostredia. Geotermálne vody na Slovensku boli doteraz overené pomocou vrtov v 14-ich vymedzených oblastiach. V ostatných 12-ich oblastiach geotermálne vody neboli overené pomocou geotermálnych vrtov, ale 6 z nich bolo zhodnotených pre účely vyhľadávania a prieskumu geotermálnych vôd. V rokoch 1971 - 1996 bolo realizovaných celkom 62 geotermálnych vrtov (4 negatívne), ktorými sa overilo asi 900 l/s vôd s teplotou na ústí vrtu 20 - 92 stupňov, ktorých tepelný výkon predstavuje okolo 184 MW (pri využití po referenčnú teplotu 15 stupňov). Geotermálne vody boli získané vrtmi hlbokými  210 - 3616 m, výdatnosť vrtov sa pri voľnom prelive pohybovala prevažne v rozmedzí 5 - 40 l/s, prevažuje Na - HCO3 - Cl, Ca - Mg- HCO3 - SO4 a Na - Cl typ vôd s mineralizáciou 0, 7 - 20 g/l.
   Na Slovensku sú v súčasnosti využívané zdroje geotermálnej energie iba na výrobu tepelnej energie. Geotermálna energia je v zmysle energetickej koncepcie SR zaraďovaná medzi netradičné -alternatívne zdroje energie (lesná biomasa, malé vodné elektrárne, slnečná a veterná energia, energia bioplynu z odpadov), ktorých energetický potenciál predstavuje asi 4 % (40 000 TJ/rok) potenciálu primárnych energetických zdrojov. Z tohto potenciálu podiel geotermálnej energie predstavuje 18 % (7 200 TJ/rok). K výhodám využívania geotermálnej energie patrí, že :
•	predstavuje vlastný (domáci) zdroj energie, nezávislý od medzinárodných konfliktov
•	predstavuje lacnejší zdroj energie ako fosílne palivá a je obnoviteľným zdrojom
•	znižuje zaťaženie transportných komunikácií redukciou transportu fosílnych palív
•	znižuje nebezpečenstvo ohrozenia ŽP redukciou transportu, spracovania a využívania fosílnych palív  (havárie produktovodov, výstavba a prevádzka zásobníkov plynov a ropných produktov, skládkové hospodárstvo)
•	umožňuje ovládanie ceny energie
•	prevádzka je bezpečná s minimálnym dopadom na ŽP a záber pôdy
   Sumárny tepelno-energetický potenciál  geotermálnych vôd Slovenska vo všetkých perspektív- nych oblastiach reprezentuje 5 538 MWt ,  z čoho 4 985 MWt  pripadá na tepelno-energetický potenciál zásob geotermálnych vôd a 553 MWt  na tepelno-energetický potenciál zdrojov geotermálnych vôd. V súčasnosti sa geotermálna energia v SR využíva v 35 lokalitách s tepelne využiteľným výkonom 83 MWt, ale s pomerne nízkou účinnosťou (30 %), čo predstavuje 25 MWt. Aj tento  výkon však ušetrí za rok asi 42 600 t hnedého uhlia ( pri 200 dňoch vykurovania)  alebo 16 mil. m3 zemného plynu. Nahradením týchto palív sa znižujú hlavné emisie asi v takýchto množstvách: 
•	hnedé uhlie: tuhé látky 208 t/rok, SO2 790 t/rok, NOx 120 t/rok, CO2 42 t/rok ; 
•	zemný plyn: tuhé látky 1,5 t/za rok, SO2 0,3 t/rok , NOx  59 t/rok, CO2  4,32 t/rok.  

                                                                                                           (Zdroj: Enviromagazín, vv)

-9-
Obr:. Geotermálna energia Slovenska

KOTOL NA SPAĽOVANIE DREVA PRE RODINNÝ DOM

   O tom, že vykurovanie drevom je výhodné aj v podmienkach rodinných domov, svedčí príklad z obce Žakovce, kde sa majiteľ domu rozhodol nahradiť starý kotol na uhlie ekologicky čistejším a lacnejším kotlom na spaľovanie dreva. Zakúpil kotol s výkonom 32 kW, ktorý namiesto priameho horenia využíva moderný systém splyňovania dreva.
   Pri tomto trojstupňovom procese horenia v jednotlivých zónach kotla dochádza postupne k: 
1. vysušovaniu a splyňovaniu dreva, 
2. horeniu drevného plynu v tryske s prívodom predhriateho sekundárneho vzduchu, 
3. dohorievaniu vo zvláštnom spaľovacom priestore. Výkon kotla je možné plynule meniť pomocou regulátora, ktorý zabezpečuje optimálny prívod vzduchu. Kotol je vybavený elektrickým napájaním a riadením obehového čerpadla vykurovacieho systému, pričom umožňuje spaľovať drevo a prírodné drevné odpady od štiepkov až po drevné polená s dĺžkou 50 cm a šírkou 20 cm. Piliny a hobliny možno spaľovať spoločne s odrezkami, vetvami alebo polenami. 
   Bežná vykurovacia sezóna v tejto podtatranskej obci trvá až 9 mesiacov. Počas tohto obdobia sa využíva kotol na drevo a zvyšné 3 mesiace sa na prípravu teplej vody používa elektrický ohrievač. 
   Výrobca inštaloval kotol v roku 1996 a jeho prevádzka je veľmi spoľahlivá. Zo spáleného dreva vznikne za týždeň asi 5 litrov popola. Čistenie sa vykonáva približne jedenkrát za mesiac. Voda sa v kotle zohrieva na teplotu 60 °C, pričom v najtuhšej zime, keď teploty dosahovali - 20 °C, si takýto režim vyžadoval prikladanie dreva 2-3-krát za deň. Výhodou je, že na rozdiel od starého uhoľného kotla, v ktorom ráno teplota vody poklesla na 20 °C, si kotol na drevo udržuje stálu teplotu vody po celý čas na nastavenej úrovni. 
   Celkové investície vrátane inštalácie boli 36.000 Sk, z toho cena kotla predstavovala 25.000 Sk. Návratnosť vložených investícií vychádza približne na 3 roky. Ročná spotreba dreva bola v roku 1996 približne 18 m3. Majiteľ domu nakupoval odpadové drevo za cenu 250-270 Sk/m3, čo viedlo k ročným nákladom na vykurovanie asi 5.000 Sk. Predtým v kotle na uhlie ročne spotreboval 9-10 ton uhlia a kúrenie tak vyšlo na 15.000 SK/rok. To, že vykurovanie drevom je výhodnejšie nielen v porovnaní s uhlím, ale aj pri porovnaní s plynom dokumentuje fakt, že spotreba plynu by pre takýto dom predstavovala ročné náklady 9.000 Sk, pričom sa predpokladá rast cien plynu. 
   Prednosťou kotla je, že odpadajú problémy s čistením a so skladovaním popola a uhlia. Naopak, popol vznikajúci v kotle na drevo je čistý a možno ho využiť ako organické hnojivo. Problémom je spaľovanie mokrého dreva, ktoré sa dostatočne nesplyňuje, vyvoláva vyššiu spotrebu dreva a tiež je potrebné častejšie čistenie. Majiteľ si pochvaľuje úsporu peňazí, jednoduchú obsluhu a odporúča takéto zariadenie každému, kto plánuje výmenu starého kotla za nový. 
                                                                                                     (Zdroj: publikácia “Energia pre budúcnosť”,ml)
Krátke správy                                            -10- 

HAVÁRIA V JAPONSKU

   Traja robotníci boli ožiarení pri úniku rádioaktívnych látok v továrni na spracovanie uránu pre jadrové elektrárne v Tokaimure v Japonsku. Robotníkov okamžite hospitalizo- zovali, ďalších 150 osôb žijúcich v bezpros- trednej blízkosti bolo evakuovaných. Školám v Tokaimure prikázali zatvoriť okná a nepúšťať nikoho von. Úrady zakázali vstup do zóny 3 ki- lometrov okolo továrne, v ktorej namerali žia- renie 10 000-krát vyššie ako dlhodobý priemer.
                                    (Zdroj: SME, 1.10. 1999)

POŽIERAČI RÁDIOAKTÍVNEHO ODPADU

   Vedci v USA vyvinuli nový druh  mikro- organizmov, ktoré sú schopné požierať rádio- aktívny odpad. Bol vytvorený metódou génového inžinierstva z najodolnejšej baktérie proti rádioaktívnemu žiareniu a dokáže likvido- vať nebezpečné rádioaktívne zmesi ťažkých kovov a organických látok. Jadrový odpad predstavuje jeden z najvážnejších problémov ľudstva, keďže jeho likvidácia je veľmi ná- kladná a náročná. Doteraz všetky mikróby využívané na jeho likvidáciu na jadrových skládkach zahynuli následkom rádioaktívneho ožiarenia.                                                       (vv)

NÁKLADY ČERNOBYLA

   V tomto roku by sa mali vynaložiť desiatky miliónov dolárov na spevnenie krytu okolo zničeného štvrtého krytu černobyľského reaktora. Vlani sa na tento účel vynaložilo 24 mil. USD,  v tomto roku budú k dispozícii fondy v hodnote 103 mil. USD. Ďalšie práce na obnove krytu by mali stáť celkove 758 mil. USD. Vlády rozličných krajín sľúbili pomôcť tomuto projektu sumou až 400 mil. USD.
(Zdroj: SME, 11.2.1999)

ŠVAJČIARSKY  PRAGMATIZMUS

   Koncom septembra (24.9.) Švajčiari v referende vyjadrili súhlas so zavedením dane vo výške 0,5 švajčiarskeho centimu na jednu kilowatthodinu elektriny na obdobie 25 rokov určenej na podporu obnoviteľných zdrojov energie. Proti takémuto zdaneniu nebol ani švajčiarsky parlament, ktorý si však želal znížiť daň na 0,3 centimu za jednu kWh. Tento návrh však voliči veľkou  väčšinou zamietli. 
                                 (Zdroj: Sme, 25.9.2000)

SIEMENS  CHCE POSTAVIŤ  PAROPLYN

   Siemens Project  Ventures a švajčiarska firma Advanced Power plánujú založiť spoločnosť Malženice Power, ktorá zabezpečí výstavbu a prevádzku paroplynovej elektrárne v Malženi- ciach (60 km od Bratislavy) s výkonom 385 MW. Výstavba elektrárne by si mala vyžiadať investície v objeme  230 mil eur (9,8 miliardy korún) a od roku 2003 by elektráreň mala pri spotrebe 500 miliónov mł dodávať do siete každoročne 3 miliardy KWh  energie. Prevádzka elektrárne vytvorí pracovnú príležitosť pre cca 40 ľudí. Podiel celkovej výroby elektrickej energie v paraplynových cykloch je napr. v Anglicku 35 %.        (Zdroj: Sme, 13.10.2000)

NOBELOVE CENY

   Nemecký sociálny demokrat a odborník na využívanie slnečnej energie Hermen Scheer sa stal jedným zo štyroch držiteľov alternatívnej Nobelovej ceny za rok 1999. Scheer dostal na- dotované čestné uznanie za neúnavnú podporu využívania slnečnej energie. Nadácia pre správ- ny život ocenila jeho “boj proti odporu politi- kov a inštitúcií, ktorí sa snažili presadiť záujmy skupín jadrovej lobby.” Ďalším držiteľom ceny je španielsky právnik Juan Garces za príspevok k trestnému stíhaniu čílskeho exdiktátora Pino- cheta. Ocenená bola tiež kubánska svojpo- mocná organizácia GAO za pozdvihnutie poľ- nohospodárstva krajiny a kolumbijská inicia- tíva COAMA za prínos k zachovaniu amazon- ského pralesa.                (Zdroj: SME, 1.10.1999)
-11-
ŠTYRIDSAŤ ĽUDÍ, KTORÍ PRACOVALI PRI REAKTORE, MÁ RAKOVINU

   Niekoľko mesiacov pred tým, než odišiel do dôchodku a skončil s prácou pri prísne utajovanom jadrovom  reaktore hlboko v Negevskej púšti, Arje Špiler zistil, že má rakovinu žalúdka. Muž, ktorý prežil holokaust, pracoval 27 rokov pri reaktore v Dimone v oblastiach, o ktorých z bezpečnostných dôvodov nemôže hovoriť. 
   Špiler je jeden z desiatok ľudí, ktorí pracovali pri izraelskom jadrovom reaktore postavenom v rokoch 1958-1963 v odľahlom púštnom meste Dimona a ktorí vymáhajú od štátu milióny dolárov ako odškodné za to, že ochoreli na rakovinu údajne následkom svojej práce. Ich boj vedie jeruzalermský právnik, ktorého protivníkom je izrealská komisia pre jadrovú energiu. Tá popiera svoju vinu. K boju sa pridalo 70 rodín alebo vdov usilujúcich sa o odškodné, kde člen rodiny na následky práce zomrel. 40 ľudí zomrelo na rakovinu, ktorú ešte počas svojich prehliadok zistili u svojho obvodného lekára pri bežných testoch moču, a nie pri prehliadkach v klinike jadrového strediska. V zdravotných záznamoch tejto kliniky chýbali v niektorých prípadoch dokonca celé roky údajov. Napríklad Avraham Benvenisti (62) niekoľko desaťročí pracoval s nebezpečným rádioaktívnymi materiálmi a mal pri tom na sebe špeciálne oblečenie. Počas 30 rokov práce v Dimone mu klinika jadrového strediska vždy vydávala bezchybné zdravotné osvedčenie. Ale dvakrát si všimol, že má v moči krv. Vždy - v roku 1973 a opäť v roku 1987- musel ísť do nemocnice, kde mu chirurgovia vyoperovali zhubné nádory z močového mechúra. Benvenisti hovorí: “Jadrové stredisko tvrdilo, že som nepracoval v rádioaktívnom prostredí, ale podľa mojich zdravotných záznamov som mal v moči urán.” 
(Zdroj: SME, 1. 10. 1999)

PREČO SÚ CENY ELEKTRINY  NA SLOVENSKU VYSOKÉ ?

(Zdroj: o.z. Energia tretieho tisícročia, ml)

(Zdroj: Enviromagazín, vv)

Verejnosť                                                   -12-
OBČANIA MAJÚ PRÁVO NA PRAVDIVÉ INFORMÁCIE O ENERGETIKE

   Dodnes pretrvávajú mnohé nepravdivé informácie alebo účelové polopravdy o problémoch energetiky - najmä jadrovej - z dôb totalitného režimu. Príkladom sú zatajované a skreslené informácie o katastrofe v JE Černobyľ, o havárii JE V1 v Jaslovských Bohuniciach ai. Takéto praktiky však aj v súčasnosti používajú niektoré lobistické skupiny energetikov na dosiahnutie svo-jich, väčšinou súkromných cieľov (získanie štátnych zákaziek, provízií, postavenia v zamestnaní...)

Z mnohých  dezinformácií poukazujeme najmä na tieto:
   1. Ekonomika dostavby 1. a 2. bloku JE Mochovce (EMO), realizovanej v r. 1996-99, nebola nikdy dokumentovaná prepočtom jej ekonomickej efektívnosti, predloženým na verejnú (odbornú i občiansku) oponentúru a do parlamentu. Doteraz sa nesplnilo ani uznesenie Výboru pre životné prostredie a ochranu prírody NR SR č. 196 z 18. 9. 1996, podľa ktorého malo MH SR predložiť dôkaz o ekonomickej výhodnosti dostavby. Vláda SR v r. 1996 rozhodla o dostavbe len na základe skreslených tvrdení SE. Zvýšenie investičných nákladov celej výstavby z 39,6 mld. Sk na 57 mld. Sk a nevýhodné úvery ešte zhoršili ekonomické parametre výroby elektriny z tohto zdroja. Dôsledkom nezodpovedného rozhodnutia o dostavbe je vysoká cena elektrickej energie z Mochoviec vo výške 2 240 Sk/MWh (aj napriek utajovaniu skutočnej ceny SE tento údaj nepopierajú). Ide pritom o minimálnu cenu, do ktorej nie sú premietnuté reálne očakávané mnohomiliardové náklady na likvidáciu elektrárne, ukladanie rádioaktívnych odpadov a ďalšie vyvolané náklady. Po ich zreálnení by cena elektriny z EMO 1-2 dosiahla 5 000 – 6 000 Sk/MWh a v žiadnom prípade by nemohla konkurovať cenám na otvárajúcom sa medzinárodnom trhu s energiou. Aj cena 2 240 Sk/MWh, priznaná SE, je 4-násobne vyššia ako ceny elektrickej energie z možného dovozu. Tieto sa pohybujú väčšinou v rozmedzí 600 až 700 Sk/MWh.
    2. Nie je pravda, že na dostavbe 3. a 4. bloku JE Mochovce sa prestavalo 15 mld. Sk, ale len 6,9 mld. Sk. Zvyšok nákladov predstavujú dlhodobo nesplácané úroky z úverov na dostavbu. Vláda síce z ekonomických dôvodov odmietla prevziať záruky štátneho rozpočtu za úvery, čím v podstate odmietla celú dostavbu, avšak investorom, ktorí nebudú žiadať štátne záruky, možnosť realizovať dostavbu ponechala. V súlade s informáciami MH SR elektrinu vyrobenú v Mochovciach slovenské hospodárstvo nepotrebuje - vzhľadom na dostatok inštalovaného výkonu, a s vývozom elektriny taktiež nemožno uvažovať. Pri realistickom odhade  investičných nákladov - minimálne 70 mld. Sk - a po započítaní nákladov na likvidáciu a rádioaktívne odpady, by cena elektriny počas splácania úverov mohla dosiahnuť 8 000 až 10 000 Sk/MWh. Takáto elektrická energia by sa stala už na začiatku prevádzky elektrárne (cca r. 2005) absolútne konkurencie neschopná v porovnaní s očakávanými cenami na zahraničnom trhu.
   3. Je zavádzajúce neustále požadovať náhradu výkonu JE V1 Bohunice, ktorá sa má odstaviť v r. 2006-8. Odstavenie V1 slúžilo najprv ako argument pre dostavbu EMO 1-2, dnes sa história opakuje s dostavbou EMO 3-4. Nahradenie výkonu V1 ďalšími jadrovými zdrojmi nie je potrebné aj vzhľadom na už vybudovaný dostatočný inštalovaný výkon elektrizačnej sústavy. Naopak, ekonomika SR vyžaduje znížiť súčasnú vysokú energetickú náročnosť výrobných odvetví hospodárstva SR, ako aj znížiť dovoznú náročnosť energetických surovín (dováža sa až 90%). Túto požiadavku môžu splniť len úspory a obnoviteľné zdroje energie. Masový nástup týchto energetických zdrojov potenciálne presahuje výkon JE V1 Bohunice. Len samotná zmena časti elektrického vykurovania bytov a prevádzkových priestorov na energeticky prijateľnejšie a efektívnejšie formy vykurovania by znamenala úsporu výkonu aspoň jedného bloku jadrovej elektrárne. Naviac tieto – aj environmentálne prijateľné – zdroje vytvárajú pracovné príležitosti pre vyše 30 000 občanov. 
-13-
   4. Taktiež nie je pravda, že odstavením prevádzky V1 stráca energetika takmer 5 mld. Sk ročne. Pri plánovanej výrobe elektriny 5,2 TWh/rok a predajnej cene rozvodným závodom 1 432 Sk/MWh sa vyrobí elektrina v hodnote 7,4 mld. Sk. Podľa niektorých zdrojov zo SE sú výrobné náklady asi 4,2 mld. Sk. Po započítaní vyše 9 mld. Sk na rekonštrukciu V1 (vrátane úrokov z úverov) a po zohľadnení potrebných nákladov na likvidáciu a rádioaktívne odpady sa v súčasnosti dosahovaný hrubý zisk 3,2 mld. Sk zníži natoľko, že pre ekonomiku Slovenska – nie pre SE! – by bolo výhodnejšie urýchliť odstavenie V1 a elektrinu dovážať. Pre Slovensko by to znamenalo zisk asi 2 mld. Sk. Navyše, jadroví energetici popri snahe predĺžiť prevádzku V1 aspoň do r. 2015 nikdy neuvádzajú ďalšie miliardové náklady, ktoré by nevyhnutne museli investovať do kontinuálneho zvyšovania jadrovej bezpečnosti V1. Predčasné odstavenie prevádzky JE V1 Bohunice je teda nie politickým, ale ekonomickým rozhodnutím vlády SR.
   5. Výroba elektrickej energie v paroplynových cykloch nie je drahšia ako v jadrových elektrárňach, ako to tvrdia jadroví energetici. Aj pri zvyšovaní ceny plynu a nevyužívaní kogenerácie s výrobou tepla vyrábajú paroplynové cykly elektrinu podstatne lacnejšie ako novobudované jadrové elektrárne. K tomuto záveru dospel už v r. 1995 aj Výskumný ústav energetický v Bratislave, keď jeho štúdia hodnotila výrobné náklady na 1 MWh z EMO 1-2 na 1 173 Sk a z paroplynového cyklu len na 612 Sk, a to pri medziročnom zvyšovaní ceny plynu o 2,7%. V závislosti od súčasného otvárania medzinárodného trhu s plynom sa však podobné zvyšovanie ceny plynu neočakáva. Túto skutočnosť si určite uvedomujú aj propagátori jadrovej energie. Do porovnaní týchto energetických zdrojov preto v poslednom čase zaraďujú opravný koeficient podstatne zvýhodňujúci jadrové elektrárne, a to započítaním tzv. vedľajších nákladov. Koeficient, stanovený “odborným odhadom”  podľa predpokladaných škôd na životnom prostredí, je pre jadrovú energiu 0,1 a pre elektrárne na zemný plyn až 0,65 Sk/kWh. Pri použití takéhoto koeficientu sú potom plynové zdroje menej výhodné. Stanovený koeficient však nezohľadňuje extrémne negatívne účinky žiarenia, ktoré dlhodobo produkujú rádioaktívne odpady, ani dôsledky možnej jadrovej havárie na životné prostredie. Pritom škody spôsobené jadrovou haváriou by mohli dosiahnuť – podobne ako v Černobyle – niekoľko sto miliárd Sk. Z hľadiska ochrany životného prostredia sa pritom paroplynové cykly pokladajú v celom svete za prijateľný zdroj energie kvôli najnižšej produkcii CO2 spomedzi fosílnych zdrojov a ďaleko najvyššej energetickej účinnosti oproti všetkým klasickým, t.j. fosílnym,  jadrovým aj vodným zdrojom (vyše 90% oproti cca 30%).

              (Z podkladov expertov spracovali Ing. Mária Mistríková, CSc. a Ing. Ľubica Trubíniová)

-14- 
ENERGETICKÁ NÁROČNOSŤ V SR SA STABIIZOVALA, JE VŠAK VYSOKÁ

   Celková energetická náročnosť SR sa v posledných rokoch stabilizovala, napriek tomu je však 3-krát vyššia než je priemer krajín EÚ. Nedostatočné znižovanie energetickej náročnosti a neefektívne využívanie energie sú trvalo vážnym problémom ekonomiky SR.

- priemyselný sektor: je v rozhodujúcich prípadoch poznačený poklesom výrobných činností všet- kých priemyselných odvetví, vrátane potravinárskeho priemyslu a priemyslu stavebných hmôt 
- sektor stavebníctva: k zvýšeniu úrovne využitia energie v stavebných organizáciách prispel nákup energeticky efektívnych stavebných strojov a mechanizmov. V súčasnosti je odvetvie znečne podkapitalizované, s výrazným obmedzením stavebnej prvovýroby.
- sektor pôdohospodárstva: energetická náročnosť poľnohospodárstva a lesného hospodárstva sa oproti rokom 1989-1990 znížila a je porovnateľná s inými európskymi krajinami. Využite alternatívnych energetických zdrojov, najmä biomasy, na  energetické účely sa v energetickej bilancii a energetickej efektívnosti neprejavuje, pretože v existujúcich ekonomických podmienkach nie je konkurencie schopné klasickým palivám. 
- sektor služieb: spotreba tepla v objektoch nebytovej sféry, administratívnych  a budovách ostatných služieb sa doteraz nehodnotila a nehodnotí sa ani podľa zákona č. 70/1998 Z.z. o energetike.
- bytový sektor: najvýznamnejšie zmeny dosiahol vzhľadom na potrebu eliminovať rast cien tepla na vykurovanie a prípravu teplej úžitkovej vody (z ceny 21 Sk/GJ v r. 1989 na 290 Sk/GJ od 1.7.1999). 

Tab.: Porovnanie energetickej náročnosti s krajinami EÚ
Tab.: Spotreba palív, tepla a elektriny na výrobu vybraných výrobkov, 1998
Tab.: Energetická náročnosť kľúčových priemyselných procesov (GJ/t)
Tab.: Vývoj a súčasný stav v oblasti energetickej náročnosti

   Najdôležitejšou charakteristikou slovenskej energetiky z hľadiska spotreby je dominancia priemyslu v spotrebe všetkých druhov energie  (50 %) a relatívne nízka spotreba u obyvateľstva. Ceny energie (hlavne u obyvateľstva) stále neodrážajú skutočné náklady na jej získanie a sú podhodnotené. Ceny energie negatívne ovplyvňuje netrhová cenová politika štátu, monopolná štruktúra energetiky, netransparentný mechanizmus tvorby cien. To bráni v zefektívnení spotreby energie.
   Pokles spotreby energie v rokoch 1990-1993 bol v prevažnej miere vyvolaný celkovým poklesom produkcie a tvorby HDP a nebol dôsledkom zefektívnenia využitia energie a racionalizačných opatrení. So vzrastom priemyselnej produkcie začala v roku 1994 opäť stúpať aj spotreba energie. Úspory energie sú pritom najväčším energetickým zdrojom Slovenska, podobne ako mnohých iných krajín. Vplyvom zastaralých výrobných technológií, nedostatočnej izolácie budov a rozvodov tepla sa veľké množstvo vyprodukovanej energie stráca. Veľký, takmer nevyužitý potenciál energetických úspor je vo zvýšení energetickej účinnosti v priemysle i pri spotrebe energie v domácnostiach. Podľa realistických odhadov by sa iba pri zavedení úsporných opatrení mohlo v priemysle ušetriť 30% spotrebovanej energie a zlepšením izolácie budov 30% spotreby tepla.
-15-

   Energetická náročnosť SR je takmer tri krát vyššia v porovnaní s krajinami EÚ, spotreba energie na obyvateľa v domácnostiach a službách je približne polovičná v porovnaní s priemerom krajín EÚ, všeobecne sa preto predpokladá, že v súvislosti s rastom vybavenosti domácností a služieb bude spotreba elektrickej energie u nás naďalej rásť (hoci na trhu sú dostupné spotrebiče využívajúce energiu veľmi efektívne a aj v tomto sektore sú možnosti efektívnejšieho užívania energie a preto by tento podiel za vhodných podmienok nemusel narásť, v protiklade k poskytnutým službám a komfortu). 

Tab. Spotreba palív, tepla a elktriny na výrobu vybraných výrobkov, 1998 

Zaujímavosti                                              -16-

EKOLOGICKÁ HAVÁRIA OHROZUJE SVETOZNÁME VODOPÁDY

   Brazílii hrozí najväčšia ekologická havária v dejinách. Z prasknutého ropovodu  štátnej spoločnosti Petrobras viac ako štyri milióny litrov ropy do rieky Iguacú. Ropná škvrna dosahovala dĺžku viac ako osem kilometrov. Rieka Iguacú tečie cez národný park Iguacú Falls, ktorý je jednou z najznámejších atrakcií Brazílie. Podľa vyjadrení ekológov ropa znečistila vodné zdroje viacerých miest v povodí postihnutej rieky. Ochrancovia prírody obvinili spoločnosť Petrobras, že sa dostatočne nestará o systém ropovodov. Petrobrasu hrozí pokuta vo výške 50 miliónov realov. Podobná katastrofa sa stala v januári, keď do zálivu Guanabara v Riu de Janeiro uniklo z podzemného ropovodu 1 300 ton ropy.
                               (Zdroj: Korzár, 19.7. 2000)

VAROVANIE PRED ŽIVÝMI SUVENÍRMI

   V rámci kampane Ministerstva životného prostredia, Ministerstva dopravy a regiónov a Svetového fondu na ochranu prírody (WWF) bola verejnosť Veľkej Británie varovaná pred nakupovaním zahraničných suvenírov zo zvie- rat, pretože ich nákupom spôsobujú na jednej strane zánik ohrozených druhov,  na druhej strane vystavujú sa stíhaniu a vysokým pokutám. Britská vláda občanom: “Nevedomosť nie je obrana. Niektoré z najviac ohrozených druhov majú už čas zrátaný, a to len kvôli túžbe ľudí mať doma exotický darček. Nenechajte rozum doma, keď idete na dovolenku.”
   Britská vláda v súvislosti s touto problemati- kou odštartovala kampaň, ktorou reaguje na skonfiškovaných 52 000 predmetov z ulove- ných zvierat za posledných 12 mesiacov. Väč- šinou sa jed nalo o suveníry ako koraly, výrobky zo slonoviny, z korytnačieho panciera, či zvieracej kože, ale našlo sa aj 1 500 živých zvierat.  Medzi najčastejšie patria kože z aligáto- ra  a nílskeho krokodíla, výrobky tradičného čínskeho liečiteľstva obsahujúce rozdrvené časti leoparda, tigra  a medveďa,  koraly, živé rastliny, najmä orchidey a kaktusy, výrobky z hadej a jašteričej kože, korytnačky, výrobky zo slonoviny a slonej kože, kaviár, živé papagáje, hady, jašterice, chameleóny  a leguány. 
   Obchod so zvieratami z voľnej prírody kontroluje CITES -  konvencia OSN o obchode s ohrozenými živočíšnymi druhmi. V roku 1998 zahrnula medzi sledované produkty aj kaviár, aby tak chránila ubúdajúce stavy jeseterov. Jeden turista si do Británie môže so špeciálnym povolením priviesť maximálne 0,250 kg kaviáru, napriek tomu colníci na britských letiskách zhabali 800 kg nelegálne dovazeného kaviáru. Na letisku Hearthrow skonfiškovali debny s plazmi vrátane 100 mladých krokodílov, ktoré potom museli chovať v detských bazénikoch, pokým podrástli natoľko, že ich bolo možné vrátiť do prírody. Na letisku v Gatwicku skupina ruských námorníkov ponúkala predavačkám za cigarety vzácne dravé korytnačky. Colníkom sa námorníkov nepodarilo zadržať, zostala len debna, v ktorej bolo 22 korytnačiek a 5 chameleónov.                                                 (ml)

STROMČEKY NOVORODENCOM

   Zaujímavú tradíciu založili obyvatelia obce Polomka v okrese Brezno. V rámci dní ”Polomského babieho leta” vysadili v štyroch lokalitách jedenásť stromčekov, presne ako detí z Polomky  narodených  v prvom polroku. Každý stromček nesie meno jedného malého Polomčana.                (Zdroj: Práca, 9.10.2000)

 SMOGOVÝ POPLACH V PARÍŽI

   Intenzívne slnečné žiarenie sa v oblasti Paríža a jeho bezprostrednom okolí prejavilo v nad- priemernom znečistení ovzdušia a vysokou hla- dinou ozónu. Polícia vyzvala obyvateľov, aby nechali svoje autá doma a  využívali verejnú dopravu. V meste namerali meteorológovia viac ako 30 °C, čo spolu s vysokou koncentráciou výfukových plynov a úplným bezvetrím viedlo k vysokým hodnotám znečistenia ovzdušia v celom parížskom regióne.                                         
                                  (Zdroj: Sme, 14. 8. 2000)

ZO SEVERNÉHO PÓLU MIZNE STÁROČNÝ ĽAD

   Hrubý ľad, ktorý celé stáročia na severnom póle pokrýval arktický oceán, sa topí a na niektorých miestach je voda, ktorá sa tu podľa vedcov vyskytovala naposledy pred viac ako 50 miliónmi rokov. Kilometer a pol široká štrbina je ďalším dôkazom globálneho otepľovania. V priebehu posledných 50 rokov zmizlo podľa satelitných štúdií až 45 percent ľadu z povrchu arktickej oblasti. Podľa niektorých vedcov by  mohol z tejto oblasti zmiznúť koncom 21. storočia.                        (Zdroj: SME, 21.8.2000)

SPRÍSTUPNILI UNIKÁTNU KRASOVÚ JASKYŇU

   Krásnohorskú jaskyňu (neďaleko obce Krásnohorská  Dlhá Lúka v okrese Rožňava), nazývanú aj Buzgó, objavili rožňavskí jaskyniari v roku 1964. Jej dominantou je 32, 6 metra vysoký stalagnit, ktorý sa so svojimi proporciami dostal do Guinessovej knihy rekordov. Možno sa k nemu dostať pod dohľadom horských vodcov cez 700 metrov dlhý prehliadkový okruh, na ktorom je však potrebné prekonať prirodzené prekážky. Jaskyňa Buzgó je zapísaná do zoznamu UNESCO. 
   Na Slovensku je viac ako 4 000 jaskýň, verejnosti je však sprástupnených len dvanásť, pretože sprístupnenie si vyžiada zakaždým značné zásahy do jaskynných ekosystémov. Jaskyňa Buzgó však bude sprístupnená verejnosti,  a to v čase od 15. júna do 15. septembra.                                                     (ml)

EKOLOGICKÝCH VÝROBKOV JE U NÁS MÁLO
 
   Zatiaľ len 22 produktov, ktoré sú vyrobené na Slovensku, sa môže chváliť označením “environmentálne vhodný výrobok”. S takýmto označovaním výrobkov sa začalo v roku 1996, odkedy je v platnosti Národný program environmentálneho hodnotenia a označovania výrobkov a v rámci ktorého existuje Centrum odpadového hospodárstva a environmentálneho manažérstva. Toto má zatiaľ spracované smernice pre 14 skupín výrobkov (napr. Toaletný papier, posteľná bielizeň, plastové výrobky, lepidlá, tmely, náterové hmoty, pneumatiky, pracie prostriedky, vykurovacie kotly a iné). Ocenené výrobky z týchto skupín pochádzajú od firiem ako Hamranecké papierne,
Tento, Duslo Šaľa, Chemolak Smolenice a pod.
(ml)

Nové publikácie
TRINÁSŤ PRAVIDIEL OTVORENÉHO DIALÓGU

   MVO Ľudia a voda v publikácii Diskusné fórum - trinásť pravidiel otvoreného dialógu, ktorá je spoločným dielom kolektívu autorov (Tibor Ičo, Erik Groch, Vladislav Suvák a Jozef Amrcich) zúročili svoje bohaté skúsenosti z organizovania diskusných fór od občianskej kampane 0K´98 až po súčasnosť. Útla knižka v prehľadnej úprave, heslovito, so stručnými komentármi a množstvom citátov klasikov rétoriky, s bohatou a nápaditou ilustračnou výbavou vysvetľuje tajomstvá úspešného dialógu a môže sa stať dobrou príručkou nielen pre organizátorov a moderátorov diskusných fór, ale pre všetkých, ktorí chcú zvládnuť umenie dialógu na vysokej profesionálnej úrovni. “Úspech každého dialógu,” konštatuje sa v publikácii,  v hesle ÚSPECH, “nikdy nie je vopred určený, stanovený, nemožno ho vždy predpokladať. Je priamo úmerný úsiliu, ktoré sa vynaloží na prípravu každého diskusného fóra, na jeho správne načasovanie, propagáciu a vedenie.” Praktický manuál o tom, ako viesť konštruktívny a efektívny dialóg, vyšiel za podpory americkej nadácie National Endowment for Democracy a môžete ho získať v kancelárii MVO Ľudia a voda.
  
Kontakt: MVO Ľudia a voda, Tibor Ičo
Pražská 4, 040 01 Košice, E-mail: ico@changenet.sk, www.changenet.sk/mvolav             (ml)
Projekt                                                       -18-
MOŽNOSTI ÚSPOR ENERGIE NA ŠKOLÁCH

   Myslenie a správanie sa energeticky efektívnym spôsobom pomôže často znížiť spotrebu energie o niekoľko percent. Riadenie spotreby energie na škole by mala byť týmová práca žiakov, učiteľov, technických pracovníkov a zástupcov mimovládnej organizácie.

Najskôr je potrebné si uvedomiť, na čo sa energia v škole využíva:
1.Vykurovanie - energia spotrebovaná buď ústredným kúrením, alebo elektrickým vykurovaním, predstavuje najväčšie možnosti šetrenia. Značné zníženie sa dá dosiahnuť napríklad reguláciou teploty v triedach, ktorá by mala byť 20 °C v učebniach, kabinetoch, laboratóriách, jedálňach a šatniach pri telocvični, 18 °C v učebných dielňach, 15 °C na chodbách, schodištiach, záchodoch a šatniach na kabáty. Znížením teploty o 1 °C znížite spotrebu vykurovacej energie o 16%. 
   Usporiť energiu môžete aj znížením teploty cez noc na 17-18 °C v triedach a 15 °C v dielňach.
Účinné sú tiež izolačné odrazové panely umiestnené za radiátormi (panely sa dajú jednoducho vyrobiť, ak na tvrdý kartón nalepíme hliníkovú fóliu). Radiátory by sa nemali zakrývať dlhými záclonami a v ich okolí by mal byť dostatočný priestor na šírenie tepla. Na noc je potrebné zakryť len okno (nie radiátor), aby sa zadržal chladný vzduch.
   Pokiaľ radiátory nie sú rovnomerne teplé, môže to znamenať, že vzduch uniká zo systému, alebo je potrebné vyrovnať prietok vody. Opotrebované ventily je potrebné nahradiť termostatickými, ktoré automaticky regulujú prietok horúcej vody podľa zmien teploty v miestnostiach. Náklady na ne sa vrátia v priebehu 2-5 rokov. Významným prínosom je i zaizolovanie vykurovacieho kotla. V nevyužívaných miestnostiach treba zaizolovať rozvody tepla. Taktiež je potrebné kontrolovať správne nastavenú teplotu a správny chod zapínania ohrievacích zariadení a dbať na to, aby po vyučovaní na mimoškolskú činnosť alebo počas školských výletov boli vykurované len využívané miestnosti.
2. Vetranie - energia potrebná na ohriatie vzduchu, ktorý vchádza do miestnosti mechanickým ventilačným systémom. V školských budovách sa často otvárajú okná kvôli čerstvému vzduchu. Hlavne v zime uniká teplo netesnosťami v oknách a dverách, pričom straty predstavujú v 1-poschodových budovách 12-13% a vo viacposchodových budovách až 32%.
Ako správne vetrať ? Krátko a intenzívne, pričom sa vzduch v miestnosti vymení, ale zariadenie a steny nestihnú vychladnúť.
Ako zistiť, na ktorých miestach je tesnenie zlé ? Stačí zapálenou sviečkou obísť dookola všetky okná v triede. Netesné okná zapríčiňujú prievan, ktorí vedie k stratám tepla. Čím je lepšia izolácia, tým teplejšie je v zime a chladnejšie v lete. Takýto efekt sa najlepšie dosiahne pomocou okien s izolačným dvojsklom, utesnením špár a opravením poškodeného gitu, správnym zaobchádzaním so záclonami, založením roliet, žalúzií alebo okeníc (ušetríme 12% energie, v prípade žalúzií z vonkajšej strany 20-40% energie), založením kobercov, utesnením vonkajších dverí a namontovaním automatických zatváračov dverí. 
3. Teplá úžitková voda - je využívaná v škole na umývanie rúk, upratovanie, sprchovanie, ale hlavne pri prevádzke jedálne na umývanie riadu. V súvislosti so šetrením energie a vody je potrebné skontrolovať, či je teplota v bojleroch okolo 55 °C (vzdialenosť bojleru od miesta odberu by mala byť čo najmenšia), tesnenie nádrží a trubiek na horúcu vodu (potrubie rozvodu teplej úžitkovej vody je potrebné dôkladne izolovať), či nekvapkajú kohútiky (10 kvapiek/minútu = strata 2000 litrov vody/rok - najlepšie je namontovať jednopákové batérie). V prípade, keď je množstvo vlažnej vody, ktorá odtečie z kohútika predtým, než začne tiecť voda horúca, niekoľko litrov, dobrým riešením je namontovanie špeciálnych ohrievačov.

-19-

4. Osvetlenie - bežne používame žiarovky, ktoré však majú veľmi malú svetelnú účinnosť a vytvárajú zbytočné teplo, ktoré nepotrebujeme. Šetrenie osvetľovacej energie znamená maximálne využívať denné svetlo, čistiť svietidlá od prachu a nečistôt, ktoré môžu pohltiť až 50% svetla. Moderné zariadenia by sa častým zapínaním a vypínaním nemali opotrebovávať, preto pri odchode z miestnosti je potrebné svetlo vypnúť. Výhodným riešením je nahradenie klasických žiaroviek úspornými žiarivkami, ktoré potrebujú len pätinu energie a majú 10-krát dlhšiu životnosť. Taktiež 38 mm neónové trubice je možné nahradiť 26 mm, ktoré sú energeticky výhodnejšie, spotrebujú menej energie a neblikajú ako staršie typy.
5. Rôzne zariadenia - počítače, tlačiarne, kopírovacie stroje, videá, meotary… Aj v tomto prípade je možné ušetriť isté percento energie. Ak nepoužívame meotar, počítač, tlačiareň vypnime ich. Nevyužívajme polohu “stand by”, ktorá bezvýznamne odčerpáva energiu. Dobu používania kopírovacích strojov a podobných zariadení je potrebné skrátiť čo najviac (typické je, že tieto stroje spotrebovávajú až 25% dennej spotreby energie).

Ako postupovať, ak chceme znížiť spotrebu energie na škole ?
1. Zisťovanie údajov - základom je pravidelné odčítavanie všetkých meračov. Nespracované údaje si žiaci môžu zapísať do tabuliek, podľa ktorých potom vypočítajú spotrebu energie napr. za týždeň. Výsledky (spolu s poveternostnými podmienkami) môžu zakresľovať do grafov, ktoré budú ukazovať úspešnosť v šetrení energiou. Ak majú žiaci podzrenia na nesprávnu funkciu niektorých meračov, mali by to nahlásiť Tímom pre úsporu energie (skupiny koordinujúce projekt šetrenia energiou na škole).
2. Určovanie cieľov:
-spotreba: dosiahnutý cieľ je stimulom pre zlepšenie činnosti. Na začiatku si treba stanoviť miernejšie ciele, ktoré bývajú zárukou úspechu a inšpirujú v školských energetických reformách naďalej pokračovať.
-informácia: presvedčte sa, či každý vie, aký je energetický cieľ na ďalší rok. Publikujte ho v školskom časopise, informujte miestnu tlač.
-monitorovanie a vyhodnocovanie: žiaci si môžu vypočítať sami spotrebu a umiestniť pravidelne údaje na informačnej tabuli v škole. Mali by pomôcť pri sledovaní stanoveného cieľa.
-zhodnotenie: pre všetkých žiakov školy zorganizujte stretnutie, kde by sa prediskutoval význam šetrenia energiou na škole.
-plán činností: žiaci môžu pripravovať, vyhodnocovať, prinášať nové nápady v oblasti šetrenia energiou na škole.

Ak má Vaša škola záujem zapojiť sa do projektu “Efektívne využívanie energie na školách”, máte jedinečnú možnosť zapojiť sa. Kontaktujte o.z. Ekoenergia a vyžiadajte si publikáciu “Možnosti úspor energie na školách”, z ktorej čerpal i tento článok a kde je možné nájsť viac informácií a názorných príkladov. 
Projekt je realizovaný vďaka finančnej pomoci Nadácie  pre podporu občianskych aktivít, Nadácie Ekopolis, Slovenskej energetickej agentúry, Slovenských elektrární, Philips a Honeywell.

(Zdroj: Možnosti úspor energie na školách, ml)
Občianske združenie EKOENERGIA,
Nám. SNP 11, 015 01 Rajec,
tel./fax: 0823/5422177