12 / 2000
 
     Z OBSAHU: 

•	Téma čísla  GLOBALIZÁCIA
•	Téma - JEDNA Z HLAVNĆH PRÍČIN SVETOVÝCH PROBLÉMOV
•	Nadnárodné spoločnosti - Fakty o McDonald´s
•	Dôsledky globalizácie: POUČENIE Z LADAKU
•	Príbeh - Africká parabola
•	Ekoknižnica 
•	Adresár EMVO, časť 4.
•	Zákon o slobodnom prístupe k informáciám
•	Zapojte sa - ENERGIA PRE ŠKOLY, 
projekt MODRÉ Z NEBA

   Keby sme si predstavili našu planétu ako dedinu so sto obyvateľmi a zachovali pritom existujúce pomery, vyzeralo by to asi takto:
   Žilo by tu 58 Aziatov, 21 Európanov a 9 Afričanov. Z toho by bolo 51 žien a 49 mužov. Sedemdesiat dedinčanov by bolo inej  než belošskej rasy, belochov by bolo 30. Rovnako aj kresťanov by bolo 30, zatiaľ čo 70 dedinčanov by vyznávalo iné (alebo žiadne) náboženstvo. Polovica všetkého svetového bohatstva by bola v rukách iba 6 ľudí a všetci títo boháči by boli občania Spojených štátov amerických. 8 ľudí by obývalo len biedne chatrče alebo by boli bezdomovci. 70 ľudí by nevedelo čítať a polovica ľudí by trpela podvýživou. Jeden z dedičanov by bol na pokraji smrti, jeden by práve prichádzal na svet. Len jeden by mal univerzitné vzdelanie a nikto by nevlastnil počítač ....   
                           Spracoval: Pado Rudolf

-2-

   Prejav prezidenta Českej republiky Václava Havla, ktorý v Prahe otvoril výročné zasadnutie Medzinárodného menového fondu a Svetovej banky. Svetovým finančníkom v ňom pripomenul význam pokory a globálnej zodpovednosti.     

   “Často počúvame o potrebe reštrukturalizovať ekonomiku rozvojových či chudobných krajín a povinnosti bohatých štátov im v tom pomáhať. Ak sa tak deje citlivo a na pozadí znalosti konkrétneho prostredia a jeho jedinečných záujmov a potrieb, je to bezpochyby dobré a prospešné. Ale za ešte dôležitejšie považujem, aby sme začali premýšľať aj o inej reštrukturalizácii: o reštrukturalizácii hodnotového systému, o ktorý sa dnešná civilizácia opiera. A práve toto je úloha pre všetkých. Som dokonca presvedčený, že tých, ktorí sú na tom  z materiálneho hľadiska lepšie, sa to týka naliehavejšie. Dnešnej planetárnej, ak chcete globálnej civilizácii určil predsa smer euroamerický novovek, to znamená predovšetkým tí, ktorí dnes patria medzi najbohatších či najrozvinutejších. Už preto nemôžu opomínať nutnosť kritickej reflexie tých pohybov, ktoré historicky inšpirovali... 
    Žiť na tejto Zemi musíme všetci vedľa seba, nech sme akéhokoľvek presvedčenia, všetci sme ohrození našou vlastnou krátkozrakosťou a nikto sa z nášho spoločného osudu nevyvlečie. Za tohto stavu máme podľa  môjho názoru jedinú možnosť: hľadať v sebe i vôkol seba nové zdroje zodpovednosti za svet, nové zdroje vzájomného porozumenia a solidarity, pokory pred zázrakom bytia, schopnosti uskromniť sa vo všeobecnom záujme robiť niečo nové i vtedy, keď to nie je vidieť a keď to možno ani nikto  neocení. V dejinách boli časy, kedy okamžitý materiálny zisk nebol najvyššou hodnotou v ľudskom živote a kedy človek vedel, že sú tajomstvá, ktoré nikdy nepochopí a pred ktorými môže stáť v nemom úžase. A tento údiv eventuálne preukazovať stavbami katedrál, ktorých veže sa týčia dohora. Dohora, do nedohľadna. Dohora, aby ich bolo už zďaleka vidieť a aby všetkým ukazovali, k čomu je dobré sa vzťahovať. Dohora, cez hranice vekov. Dohora, do nekonečna. Do nedohľadna, ktoré akoby už len svojou tichou existenciou vylučovalo právo človeka zaobchádzať so svetom ako s neobmedzeným zdrojom okamžitého prospechu a vyzývalo ho k solidarite so všetkými, ktorí žijú pod jeho záhadnou klenbou.”           

Predstavujeme Vám ...
JEDLO NAMIESTO ZBRANÍ
 
    1.1.2000 ubehlo prvých osem mesiacov činnosti zoskupenia Jedlo namiesto zbraní na Slovensku, ktorého vznik bol inšpirovaný celosvetovým hnutím Food Not Bombs. Aktivisti tohto hnutia na celom svete pripravujú a rozdávajú na verejných priestranstvách zdravé vegánske jedlo ľuďom v núdzi.
   Pri príprave jedla sú používané najmä potraviny, ktoré zadarmo získavajú od obchodníkov a z veľkoskladov, pričom sa jedná o potraviny určené na vyhodenie kvôli optickým kritériám. 
   Medzi myšlienky hnutia Food Not Bombs patrí spolupatričnosť a solidarita medzi ľuďmi, nenásilie a antimilitarizmus, dobrovoľná skromnosť, úcta k životu, vegetariánstvo a vegánstvo, rešpekt voči prírodnému svetu, práca na základe vlastnej slobody a rovnosti.
   Za osem mesiacov sa aktivistom JNZ podarilo len v Bratislave rozdať vyše 6 000 porcií, podarilo sa zorganizovať niekoľko benefičných koncertov, vydať pár materiálov. Jedlo sa rozdáva raz do týždňa (v nedeľu) i v Košiciach a Trnave.  

Téma                                                            -4-
GLOBALIZÁCIA - JEDNA Z HLAVNÝCH PRÍČIN SVETOVÝCH PROBLÉMOV

   Okolo 20 tisíc bankárov, ekonómov a finančníkov z celého sveta prišlo v dňoch 26. - 28. septembra do Prahy, aby sa zúčastnilo 55. výročného zasadania Skupiny Svetovej banky (SB) a Rady guvernérov Medzinárodného menového fondu (MMF). Táto prestížna akcia svetovej ekonomickej elity, prvá svojho druhu v strednej a východnej Európe, mala zásadný význam. Delegáti sa tu stretli, aby navrhli schému úplného rozšírenia liberalizácie svetovej ekonomiky, ktorú vydávajú za prostriedok k vyriešeniu problémov kdekoľvek na svete. 
   
   Vyjadrenie INPEG (Iniciatívy proti ekonomickej globalizácii)
   “Názor, že spomínané návrhy uvoľ- nenia svetovej ekonomiky vyriešia sve- tové problémy, nezdieľame. Ekono- mickú globalizáciu i politiku MMF a SB naopak považujeme za jednu z hlavných príčin vážnych problémov súčasného sveta a nie za nádej pre trpiacu väčšinu ľudstva či za šancu zastaviť likvidáciu životného prostredia. Toto zasadanie je naopak výzvou pre všetkých ľudí, ktorým nie je súčasný stav sveta ľahostajný. MMF a SB ho totiž svojou politikou už viac než 50 rokov negatívne ovplyvňujú. V tejto súvislosti pripomíname, že zasadanie si vyžiada najmenej 600 miliónov korún z peňazí daňových poplatníkov, ktoré sú viac potrebné napríklad v sociálnej sfére, zdravotníctve, školstve, ochrane životného prostredia a pod. 
   V procese ekonomickej globalizácie, ktorý znamená odstraňovanie vplyvu štátu na voľný pohyb medzinárodného kapitálu, hrajú obe inštitúcie skutočne kľúčovú úlohu. Svojou ekonomickou politi- kou otvárajú MMF a SB a jej skupiny rozvojové krajiny (za ktoré podľa miery HDP (hrubý domáci produkt) považujú aj Českú a Slovenskú republiku) zahraničným investíciám a ich špekulatívnym zámerom. MMF a SB pritom priznávajú, že sa riadia len ekonomickými kritériami a ochotne a bez zábran teda podporujú aj rôzne diktátorské režimy. Ani samotné tieto inštitúcie nie sú demokratické - podiel rozhodovania v nich sa riadi množstvom vložených peňazí podľa zásady “koľko dolárov, toľko hlasov”.
   V rámci programov štrukturálnych úprav (SAPs - Structural Adjustment Programmes) MMF a SB tvrdo určujú pravidlá hry pri poskytovaní pôžičiek rozvojovým krajinám : podmieňujú ich totiž dereguláciou a liberalizáciou trhu a privatizáciou štátu. Tieto úpravy posilujú pozíciu nadnárodného kapitálu a však postavenie väčšiny obyvateľov rozvojových krajín ešte ďalej zhoršujú. 

-5-
- Obmedzenie sociálnych a ekologických pravidiel (ktoré by investorom "prekážali") a škrty vo verejných výdavkoch majú za následok nedostupnosť zdravotníckej starostlivosti, vzdelania, prudké zvyšovanie cien základných potrieb, prepúšťanie, nezamestnanosť a obmedzovanie odborových práv. 
- Zvlášť ničivé sú dopady na poľnohospodárstvo, kde je likvidovaná výroba zameraná na miestnu sebestačnosť a krajiny sú tlačené k pestovaniu citlivých monokultúr na vývoz, čo spôsobuje nedostatok základných potravín a v niektorých štátoch aj hladomory.
- Tragické sú tiež dopady činnosti  MMF a SB na životné prostredie - megalomanské projekty SB majú za následok likvidáciu lokálnych ekosystémov a nútené presídľovanie tisíciek ľudí.

   Hlavným cieľom týchto programov je umožniť vstup zahraničného kapitálu špekulatívnej povahy, ktorý v skutočnosti neprispieva k tvorbe žiadnych hodnôt. V jednotlivých krajinách len využíva absenciu ľudských práv, sociálnych a ekologických pravidiel, ovláda trhy a likviduje aj celé priemyselné odvetvia. Politika vnucovaná MMF a SB tak väčšinou k sľubovanému ekonomickému rastu nevedie. Jedinou stopou po nej zostáva dlh a aby ďalej nerástol, sú jednotlivé krajiny nútené platiť značné čiastky aspoň na platenie úrokov z neho. Neúprimné a nepresvedčivé je potom argumentovanie prílivom zahraničných investícií. 

   Zhruba 40.000 príslušníkov finančnej oligarchie dnes kontroluje 80% svetového obchodu. Majetok dvesto najbohatších je vyšší než spoločný príjem 41% svetovej populácie. Viac než 250 miliónov detí musí v neľudských podmienkach pracovať kvôli prežitiu. Asi 17 miliónov detí každý rok umiera na ľahko vyliečiteľné choroby. Takáto podoba súčasného sveta však nie je nevyhnutná - je len logickým následkom usporiadania, v ktorom je zvyšovanie zisku tých najbohatších jedinou rešpektovanou hodnotou. 
 
   Nemyslíme si, že tomuto stavu sa možno postaviť len lobbingom u inštitúcií typu MMF či SB. Ďaleko viac kladieme dôraz na hnutie zdola, na ktorom sa podieľajú rôznorodé skupiny ako sú odbory, nezamestnaní, malí roľníci či bezzemkovia, ekologické a ľudskoprávne iniciatívy, radikálne demokratické politické organizácie a ďalší. Nájdenie alternatívy k súčasnému spoločenskému modelu je podľa nás naliehavou potrebou. Veríme však, že proti globalizácii nemožno postaviť ochranársku politiku štátu, ktorý už nakoniec ukázal, ako ochotne nadnárodným korporáciám podlieha. Domnievame sa, že alternatívou je spoločnosť založená nie na zisku niekoľkých jednotlivcov, ale na skutočných potrebách spoločnosti, na hodnotách solidarity, vzájomnej pomoci a trvalo udržateľného spôsobu života.                                                                                               (Zdroj: Changenet, ml)
          
Iniciatíva proti ekonomickej globalizácii (INPEG), P.O.BOX 56, 111 21 Praha 1, ČR, http://inpeg.ecn.cz

Nadnárodné spoločnosti                                  -6-
ČO SA V McDonald´s NEDOZVIETE

   Medzi veľké a bohaté obchodné spločnosti, ktoré operujú na poli medzinárodného obchodu a investícií na úkor malých lokálnych firiem, ktoré bojujú o prežitie, patrí i firma McDonald´s.
   Tento známy Fastfood otvára na svete svoju novú stravovaciu jednotku priemerne každé 4 hodiny. Napriek tomu, že táto firma utráca ročne len na reklamu 2 bilióny USD, je predmetom mnohých protestov ochrancov prírody, zástancov zdravej výživy a ďalších. 
   Čo by ste mali vedieť o McDonald´s:
   Nadmerná produkcia odpadov
   Každá prevádzka je typická používaním jednorazového plastového riadu a obalov. McDonald´s jednoducho zabalí všetko, bez ohľadu na to, či to budete konzumovať hneď (teda aj keď je to zbytočné). Jedna prevádzka McD vyprodukuje v priemere 64 kíl obalového odpadu denne (okrem balenia pokrmov), ročne je to teda 24 ton. Ak to vynásobíme cca 25 000 stratovacími pobočkami McD, ročná produkcia odpadov dosahuje takmer 600 000 ton ! Ak pripočítame i odpad spojený s balením pokrmov, množstvo vyhodeného obalového materiálu sa vyšplhá na 1 milión ton, pričom využitie obalov trvá často len 5 minút ! Hlavnou zložkou odpadu z McD je zo 70 % papier, ktorý končí na skládkach a v spaľovniach. Umastený papier so zvyškami jedál sa recyklovať nemôže. Časť obalov McD tvoria plasty (polyetylén, polystyrén), ktorých recyklácia je problematická. Plasty sa vyrábajú z neobnoviteľnej ropy (zásoby ropy sa len pri dnešnej spotrebe odhadujú na cca 40 - 50 rokov). Okrem iného len pri doprave uniká ročne do morí 3,5 milióny ton ropy, ďalšie škodlivé vplyvy prináša výrobný proces. Používanie PS-riadu ospravedlňuje McD nižšou spotrebou vody. Ak by sme však porovnali spotrebu vody pri výrobe PS-riadu a porcelánového riadu, bola by 7-násobne vyššia, rovnako ako aj spotreba energie a emisie škodlivých plynov. 
Ničenie lesov a získavanie pôdy pre dobytok
   Lesy, ktoré sú nevyhnutné pre život na Zemi, sú ničené závratným tempom po celom svete nadná- rodnými spoločnosťami. Jedným z dôvodov ťažby je o.i. aj rozširovanie pasienkov pre narastajúci chov hovädzieho dobytka ale hlavne zväčšovanie poľnohospodárskej pôdy, na ktorej sa krmoviny pre tento dobytok pestujú.
   Aj firma McDonald´s má na tento jav značne negatívny vplyv. McD sú najväčším užívateľom hovädzieho mäsa na svete a na svojich bilboardoch presviedčajú ľudí na konzumáciu jedál s veľkým množstvom mäsa. McD priznali, že do Británie v 80-tych rokoch dovážali mäso z Brazílie a taktiež potvrdili používanie dobytka, ktorý sa pásol na pôde predtým zalesnenej dažďovými pralesmi na Kostarike. Navyše hovädzí dobytok je veľkým zdrojom jedného zo skleníkových plynov - metánu, ktorý značne prispieva ku klimatickým zmenám na planéte. Chov si vyžaduje i využitie krmovín (sója - napr. na chov v Nemecku sa do krmiva pridáva 15,5% sóje dovážanej z Latinskej Ameriky), na pestovanie ktorých dnešné poľnohospodárstvo využíva veľké množstvo chemikálií.
Propagácia nezdravej výživy
   MUDr. Bukovský, odborník na zdravú výživu uvádza: “Najväčší problém produktov McD z pohľadu výživy predstavuje obrovský obsah tuku a soli.” Hlavne množstvo tuku je pre častejších zákazníkov vážnym ohrozením. Strava s vysokým obsahom živočíšnych tukov, soli, chudobná na 
vlákninu, vitamíny a minerály je považovaná za jeden z faktorov zvyšujúcich riziko srdcovocievnych ochorení, rakoviny, cukrovky a ďalších. Riziko je umocnené navyše pridávaním antibiotík a pesticídov, ktoré sa kumulujú v hovädzom mäse. 

-7-
Zneužívanie reklamného vplyvu na deti
    McDonald´s využíva ľahkú ovplyvniteľnosť a dôveryhodnosť u detí, ktoré sú výborným prostriedkom, ako dostať do predajne i svojich rodičov. Sám šéf marketingu McD povedal: “Deti sú panenskou pôdou pokiaľ ide o ich využitie na potreby marketingu.”
   Farebnými trikmi - čiapky, hračky, balóniky... si ľahko získajú deti a vychovajú budúcich konzumentov, ktorých veľmi skoro zastihne obezita, problémy so zvýšeným krvným tlakom, civilizačné choroby, rakovina... 
   V niektorých krajinách rastie počet rodičov, ktorí sa sťažujú na prehnanú reklamu ovplyvňujúcu ich deti. Vo Švédsku je maskot McD - Klaun Roland zakázaný. Geoff Guliano, ktorý predtým hral klauna, opustil od tohto zamestnania a verejne sa ospravedlnil deťom, že im tlačil do hláv nezmysly.

Unifikácia - vytláčanie miestnych kultúr
   Reštaurácie McD vyzerajú všade vo svete veľmi podobne, ponúkajú rovnaké jedlo v rovnakých obaloch, ktoré vydávajú rovnako oblečení zamestnanci. Stále väčší počet nablýskaných rýchlobufetov (dnes cez 25 000 na svete) prispieva k rastúcej uniformite konzumného spôsobu života a vytláčaniu miestnych osobitostí. Napríklad už spomínaný spôsob stolovania s jednorazovým riadom dehonestuje miestnu kultúru stolovania. 
   McDonald´s sa netaja, že ich cieľom je ovládnutie svetového trhu a globálna dominancia. “Snívam o Amerike,” hovorí predseda správnej rady firmy, Michael Quinlan, “v ktorej by nikto nemal k najbližšiemu McDonaldu viac ako štyri minúty, či už autom alebo pešo.”
   A čo na to miestni podnikatelia v ostatných stravovacích zariadeniach ? Ako môžu konkurovať nadnárodnému gigantovi s ročným obratom 35 979,5 miliárd dolárov, keď sami nemajú za sebou zväčša nijaký kapitál a pred sebou ťažké ekonomické podmienky súčasnosti ?

Hlad ľudí a nadmerná spotreba mäsa
   Mäsovýroba je omnoho náročnejšia na plochu ako rastlinná - dve tretiny svetovej produkcie obilnín a strukovín spotrebuje dnes dobytok. Len množstvo potravy, ktorú skonzumuje americký dobytok, by stačilo na obživu 1,3 miliardy ľudí ! Pričom každé dve sekundy umiera na podvýživu jedno dieťa ! Keby sa znížila spotreba mäsa len o 10 %, uživilo by sa okolo 300 miliónov ľudí. Nie sú to dostatočne vážne dôvody zamyslieť sa, či nezvýšiť mieru zeleniny, ovocia, obilovín v našom jedálničku na úkor mäsa a zameriavať sa na miestne produkty ?

Čo je potrebné, aby ste urobili ?
- skúste, prosím porozmýšľať nad uvedenými negatívami a pomôcť nenakupovaním v McDonald´s a v stravovacích zariadeniach podobného rázu. Uprednostnite skôr malých miestnych podnikateľov so zdravou lokálnou stravou            
- ak je vo vašom meste stravovacia jednotka, ktorá využíva jednorazové obaly, napíšte primátorovi vášho mesta, aby bola takýmto prevádzkam uložená povinnosť používať  riad s opakovaným využitím, a aby sa nepoužívali zbytočné obaly, pokiaľ si zákazník neodnáša jedlo so sebou a pod.
- negatíva v tomto článku sa týkajú aj ďalších nadnárodných spoločností - skúste sa o ne viac zaujímať a nepodporovať ich škodlivé spôsoby využívaním ekologickejších a zdravších alternatív
- šírte tieto myšlienky medzi priateľmi v škole, na pracovisku, na verejných podujatiach a pod.
                                                                               (Zdroj: List faktov o McDonald´s, SPZ, 7/1999, ml)                    

Dôsledky globalizácie                                      -8-                                         
POUČENIE Z LADAKU

   Moja osobná skúsenosť s ľuďmi z Ladaku, prezývaného tiež “Malý Tibet”, žijúcimi v himalájskom pásme Kashmíru, je jasným a bolestným príkladom deštrukcie tradičných kultúr beztvarou konzumnou monokultúrou. Keď som prvý krát prišla do tejto oblasti pred 23 rokmi, Ladačania boli sebestační farmári, žijúci v malých usadlostiach na náhorných plošinách. Aj napriek ťažkým prírodným podmienkam mali život zabezpečný na značne dobrej a sebestačnej úrovni a ich spôsob kultúry sa vyznačoval krásnym umením, architektúrou a šperkárstvom. Život tu prebiehal v pokojnom rytme a ľudia sa tešili množstvu voľného času v miere, akú ľudia v západných krajinách nepoznajú. Väčšina obyvateľov v Ladhaku pracovala skutočne iba 4 mesiace do roka, pričom chudoba, nezamestnanosť a znečistenie životného prostedia boli neznáme pojmy. Keď som v roku 1975 navštívila dedinu nazvanú Tsewang, môj sprievodca mi ukazoval miestne domy. Všetky mi pripadali veľké a s nádhernou architektúrou. Spýtala som sa teda, nech mi ukáže domy, kde bývajú chudobní obyvatelia. Zostal zaskočený, potom povedal: “Nemáme tu žiadnych chudobných ľudí.”
   
   V posledných rokoch spôsobili vonkajšie sily obrovské rozvrátenie pôvodného života v Ladaku. Kontakt s moderným svetom podlomil a de- moralizoval pôvodne hrdých a sebestačných ľudí, ktorí dnes trpia niečím, čo možno nazvať komplex kultúrnej príslušnosti. Keď pred niekoľkými rokmi zavítal do Ladaku turizmus, začala som si uvedomovať, že z pohľadu Ladačanov vyzerá naša moderná, západná kultúra oveľa úspešnejšia, napĺňajúcejšia a zložitejšie, ako ju vidíme my z vnútra.
   V tradičnej kultúre Ladaku boli všetky základné potreby - jedlo, oblečenie a bývanie zabezpečované bez peňazí. Slobodná neplatená práca bola súčasťou vzájomnej, dlhodobo vytváranej siete ľudských vzťahov. Pretože ľudia v Ladaku nepotrebovali peniaze, mali ich zvyčajne veľmi málo, alebo nemali žiadne. Keď však videli prichádzajúcich turistov zo západu, ako míňajú množstvo peňazí na nepotrebný luxus, cítili sa chudobní. Neuvedomovali si, že peniaze sú na západe nevyhnutnosť, že bez nich ľudia nemajú jedlo a domov a nechápali ich skutočný význam. Začali si pripadať menejcenní a zaostalí. Deväť rokov po tom, čo im Tsewang povedal, že v Ladaku nie sú žiadni chudobní, som ho počula hovoriť turistom: “Potrebujeme Vašu pomoc, sme tak chudobní.” 
   Turizmus je súčasťou celkového rozvoja, ktorý indická vláda presadzuje v Ladaku. Územie bolo pripojené k Indii a zapojené do globálnej ekonomiky. Dotované jedlo sa dováža zo zahraničia, zatiaľ čo lokálni farmári, ktorí ešte donedávna pestovali dostatok najrôznejších plodín pre vlastné potreby, sú dnes nútení pestovať luxusné plodiny na vývoz. Stávajú sa tak závislými na silách, ktoré sú mimo dosahu ich kontroly - transportné siete, cena ropy a zmeny na medzinárodnom peňažnom trhu. Finančná inflácia ich núti pestovať stále viac, aby dokázali zabezpečiť príjem na zakúpenie toho, čo si voľakedy zaobstarávali bez peňazí. V politických termínoch: každý Ladačan je teraz jednou z 800 miliónov individuálnych súčiastok národnej ekonomiky a jedným z približne 6 biliónov v globálnej ekonomike. Dôsledkom investícií z vonku je rozvrátenie lokálnej ekonomiky. Generáciu po generácii si Ladačania odovzdávali vedomosti o tom, ako si sebestačne zaobstarať jedlo, ako vyrobiť topánky z jačej kože, oblečenie z ovčej vlny, ako postaviť dom z hliny a kameňov. Dnes tieto tradičné 

Africká parabola
 
   Černoch drieme v tieni veľkého mangovníka. Ide okolo beloch a zobudí ho. “Vstávaj, spáč, takto zbytočne mrháš časom. Prečo nevylezieš na mangovník a netrháš plody ?”
   “Prečo by som ich mal trhať, biely muž ? Veď každý deň mi nejaké spadnú iba tak. Zobe- riem si trochu pre mňa a  rodi- nu a zbytok hnije v komore.”
   “To ale nemôžeš, nechať ich iba tak hniť. Vezmi ich so se- bou na trh a predaj ich tam za peniaze.”
   “Jasné, peniaze si potom schovám, pretože tie nehnijú.”
   “Vôbec nie, hlupák, peniaze musia pracovať.”
   “Dobre, biely človek, ja teda urobím obrovskú hostinu pre všetkých ľudí z našej dediny a ty môžeš prísť tiež.”
   “Nie, nie, nie. Žiadny večie- rok ! To je plytvanie peniazmi. Musíš ich využiť múdro.”
   “Ako to teda mám urobiť, biely muž ?”
   “Počúvaj. Za tie peniaze, čo vyrobíš, si kúpiš najprv jeden, potom druhý a nakoniec všetky mangovníky v dedine.”
 
spôsoby ustupujú “moderným”  metódam, lokálne zdroje materiálu ostávajú nevyužívané a do oblasti prúdia nové materiály ako oceľ, betón a plast. Ľudia začali jesť dovážané jedlo, nosiť nové druhy oblečenia vyrobeného mimo Ladaku, používať elektrickú energiu zo vzdialených zdrojov. Vytvorenie závislosti na týchto zdrojoch znamená prínos pre svetovú ekonomiku, zároveň vzniká tlak na obyvateľov Ladaku ku súťaživému a spotrebnému spôsobu života.
   Keď Ladačania stratili pocit bezpečia a identity, ktorý vyvieral z hlbokých a dlhotrvajúcich vzťahov medzi ľuďmi a miestom, kde žili, začali v nich rásť pochybnosti o tom, kto vlastne sú. Obrazy, ktoré prichádzali z vonku im hovorili, aby sa zmenili, aby vlastnili viac, aby nakupovali a stali sa tak “lepšími”. A tak, ako rastie medzi ladackým ľudom túžba po všetkom, čo je “moderné”, dochádza k tomu, že k vlastnej tradičnej kultúre sa otáčajú chrbtom. Videla som ladacké ženy nosiť digitálky, ktoré nedokázali čítať a počula som ich chváliť elektrické svetlá v ich domoch, ktoré ešte v roku 1975, keď sem elektrifikácia prvý krát prišla, vysmiala ako nepotrebnú hlúposť. Dokonca tradičné jedlá prestali byť pre Ladačanov zdrojom hrdosti: keď teraz navštívite dedinu v Ladaku, ľudia sa budú hanbiť ponúknuť Vám ich tradičné jedlo z opraženého jačmeňa, ngamphe, ale radšej Vám pripravia knedlíky z instantného prášku. Je iróniou, že modernizácia, ktorá sa vydáva za triumf individualizmu, v Ladaku produkuje bytosti, ktoré stratili pocit individuality a stále viac v nich narastá pocit osobnej neistoty. Tento pocit neistoty následne vedie k ďalšiemu prispôsobovaniu sa idealizovanej predstave “moderného človeka”. V kontraste s tým si spomínam na tradičné dediny, kde všetci nosili rovnaké oblečenie a pre každého nového návštevníka vyzerali všetci rovnako, zato však mali oveľa viac slobody a voľného času na oddych a cítili sa bezpečne ako súčasť súdržnej komunity. 
V Ladaku, tak ako všade na svete, narušenie lokálnych kultúrnych, ekonomických a politických vzťahov izolovalo ľudí od ich prirodzeného prostredia a odcudzilo ich od seba navzájom. V rovnakom čase sa život začal zrýchľovať, narástla mobilita a dokonca aj rodinné vzťahy sa stávali stále povrchnejšie. Súťaživosť o dobré pracovné miesta a politickú moc vo vnútri nových centralizovaných štruktúr dokončilo rozdelenie a odcudzenie ľudí. Etnické a náboženské rozdiely sa preniesli do politickej roviny a začali spôsobovať nevraživosť a nové problémy, doposiaľ nepoznané v tejto oblasti. Kultúrna jednotvárnosť namiesto toho aby zjednotila ľudí, paradoxne spôsobuje ich oddelenie a vytvára rozdiely, ktoré predtým neexistovali. Vidieť na vlastné oči ako v Ladaku vzniká nový druh rivality medzi ľuďmi, bolo jedným z najsmutnejších zážitkov, ktoré som si z Ladaku odniesla. Behom niekoľkých rokov, rastúca súťaživosť vyústila až do rôznych foriem násilia - a to všetko na mieste, kde neexistovali žiadne skupinové konflikty, pokiaľ siahala pamäť obyvateľov Ladaku.
“ Keď je raz zničená sebaúcta a hrdosť ľudí, nepotrebujete už viac vonkajšieho nepriateľa ako Čína, aby zničil aj ostatné aspekty kultúry, ako jazyk, tradičné oblečenie a sociálne hodnoty. Ľudia, ktorí sa cítia menejcenne sami dôsledne pracujú na zničení týchto vecí.”
Sonam Wangchuk, 
             Riaditeľ Študentského vzdelávacieho a kultúrneho hnutia Ladaku
“Ale tie mangovníky nepatria nikomu. Každý môže jesť ich ovocie.”
   “No a v tom to práve je. Teraz patria všetkým. Keď ich kúpiš, budú   tvoje .   Nikto iný nebude môcť zbierať ich plody. Keď niekto bude chcieť jesť mango, bude si ho musieť kúpiť od teba na trhu. Bude z teba boháč...”
   “A čo potom, biely muž ?”
   “Potom to rozbehneš ďalej. Budeš kupovať ďalšie mangovníky v oblasti. Jedného dňa budeš vlastniť všetky v celej krajine.”
   “Na čo by som ale mal chcieť všetky mangovníky v tejto krajine ? Veď toľko ovocia by premenilo našu dedinu na obrovskú hnijúcu haldu, pretože nikto nedokáže zjesť toľko manga.”
   “Ticho, počúvaj. Je jasné, že vaša dedina nebude chcieť toľko manga. Postavíš konzerváreň, kde budeš mango spracovávať a dávať do konzerv. Potom ich budeš vyvážať do bohatých krajín na severe, kde zatiaľ len málo ľudí vie, aké je mango chutné. Tvoja malá továrnička sa rozrastie na veľkolepý podnik. Budeš zamestnávať mnoho svojich známych. A ty nebudeš musieť pracovať nikdy.”
   “Ale čo budem potom robiť, biely muž ?”
   “Tu na mieste, kde všetko začalo, postavíš veľký biely dom. Budeš tu mať veľkú záhradu. Natiahneš si húpaciu sieť medzi dva mangovníky a budeš odpočívať v ich tieni.”
   “Ale ja už teraz odpočívam v ich tieni, biely muž.”
                                                                                            (Zdroj: 
Sedmá generace 6/2000, ml)           

Fakty                                                             -10-
VIEDELI STE, ŽE ... ?

- krajinách Európskej únie trpí chudobou 10-20% populácie, počet bezdomovcov sa v členských krajinách odhaduje až na 2,6 - 3,1 miliónov ?
- v dôsledku chudoby a hladu zomiera na svete každý deň 40 000 detí, čo znamená, že každé dve sekundy príde o život jedno dieťa ? 
- 20 miliónov ľudí zomrie ročne na svete na podvýživu a každodenne hlad sužuje 200 miliónov ľudí ?
- takmer pätina ľudskej populácie nemá prístup k zdravotne nezávadnej vode. Na choroby zo znečistenej vody umierajú ročne 4 milióny malých detí ?
- najbohatšia pätina populácie konzumuje 86 % všetkých výrobkov a služieb, zatiaľ čo najchudobnejšej pätine musí stačiť 1,3 % ?
- 225 najbohatších ľudí sveta vlastní kombinovaný majetok v hodnote, ktorá sa rovná ročnému príjmu chudobnejšej polovice sveta (viac ako 1 trilión dolárov) ? 
- Približne 4% z kombinovaného bohatstva 225 najbohatších ľudí sveta by stačilo na vyriešenie základných problémov tzv. krajín tretieho sveta so zabezpečením základných potrieb - jedla, čistej vody a zdravotníckej starostlivosti ? 

GLOBALIZÁCIA NA INTERNETE

http://www.foe.co.uk/foei/tradeweb/ - stránka Friends of the Earth o globalizácii: analýzy globalizačných procesov, rozsiahle informácie o jednotlivých inštitúciách, problémoch, následkoch i riešeniach, podrobný zoznam kvalitnej literatúry.
http://www.twnside.org.sg - stránka Third World Network: vynikajúci zdroj krátkych informačných materiálov a analýz súvisiacich s liberalizáciou svetového obchodu, príčinami a následkami finančnej krízy a úlohou globalizačných inštitúcií. Obsahuje tiež rozsiahly prehľad literatúry na uvedené témy.
http://www.corpwatch.org - stránka Corporate Watch: poskytuje informácie o zneužívaní moci a praktikách obchodných spoločností, ponúka konkrétne prípadové štúdie.
http://www.tradewatch.org - stránka Public Citizen: informácie o rozsiahlom globalizačnom programe organizácie a jej jednotlivých kampaniach.
http://www.canadians.org - stránka o globalizačnom programe Council of Canadians (tejto organizácii sa podarilo napr. presadiť prijatie dane z finančných transakcií- tzv. Tobin Tax ako súčasť prevencie proti pôsobeniu špekulatívneho kapitálu, organizácia tiež vedie rozsiahlu kampaň proti snahám o prijatie medzinárodných dohôd liberalizujúcich investície, atď.)
http://www.southcentre.org - stránka South Centre: dobré štúdie zamerané napr. na priame zahraničné investície a alternatívne rozvojové modely, zameriava sa najmä na krajiny Juhu.
http://www.xs4all.nl/ceo - stránka Corporate Europe Observer: zdroj informácií o praktikách nadnárodných spoločností, zneužívaní ich moci, globalizačnom procese, atď.
http://www.mcspotlight.org - stránka zameraná na odhaľovanie praktík firmy McDonalds, dobrý zdroj informácií o ďalších stránkach, ktoré sa sústreďujú na nadnárodné spoločnosti.
http://www.wider.unu.edu - stránka United Nations University: ponúka niektoré užitočné štúdie súvisiace s globalizáciou.

Konzumná spoločnosť                                   -11-
NAKUPOVANIE 

   Miera spotreby v bohatých krajinách severu je neúmerná k zvyšku planéty a vzhľadom na obmedzené zdroje Zeme. Reklama nás však neprestáva presvedčovať, že šťastie spočíva vo vlastnení čo najväčšieho množstva vecí. Celosvetová sociálna nerovnosť sa prehlbuje, ekologické škody narastajú.
   Celosvetový deň nenakupovania je dňom, kedy ľudia na mnohých miestach Zeme vyjadria svoj protest proti obrovskému rozsahu konzumu v krajinách severnej časti planéty, nespravodlivému rozdeleniu celosvetového bohatstva a vplyvu reklamy na každodenný život.
   Deň nenakupovania vznikol v roku 1992 v Kanade z iniciatívy Teda Daveho, ktorý pracoval v reklamnej agentúre a rozhodol sa činom vyjadriť odpor voči neustálemu tlaku na zvyšovanie konzumu, ktorý je hnacou silou reklamného priemyslu. Minulý rok sa myšlienka Dňa nenakupovania rozšírila do mnohých krajín, v ktorých sa odohrali pouličné akcie, happeningy v nákupných centrách, apelovanie na nakupujúcu verejnosť, vytváranie zón nenakupovania a pod.
   Najjednoduchší spôsob ako sa zapojiť do Dňa Nenakupovania je nenavštíviť v tento deň žiaden obchod. Jednoducho si konečne oddýchnite od nakupovania.              
                                                                                                                                  (Zdroj: ŽANŽ, ml)

24. 11. DEŇ NENAKUPOVANIA

Trvalo udržateľný život
BIOLETS

   Záhrada. Sad. Alej. Lúka. Polia a medze. Obrovské množstvo bytostí všetkého druhu, obrovské množstvo farieb, tvarov, zvukov, vôní. A to všetko sa nám častokrát dostáva zadarmo. Alebo – výmenou za našu energiu, prácu, lásku a nadšenie, ktoré do toho vložíme. Nie vždy sú potrebné toľkokrát spomínané peniaze. Stačí jednoducho nájsť človeka, ktorý potrebuje práve to, čoho ja mám nadostač. A výmenou za to dostať niečo, čo ja nemám a rada by som. Jednota výmeny: spokojnosť oboch vymieňajúcich si. 
   Nákup semien, plodov alebo produktov v obchode nás nikdy nezblíži. Avšak osobná výmena s ľuďmi na ”rovnakej vlnovej dĺžke” spojí pevnejšie, než všetky obchody sveta. Pretože takto vzniká základ spolupatričnosti, komunity. Preto Občianske združenie SOSNA organizuje prvú nepeňažnú výmennú burzu. Viac informácií: 095/644 61 14, 644 51 24.                                                 (Zdroj: OZ SOSNA)
Krátke správy                                               -12-
Páchnuca NAFTA pre Afriku
   Začiatkom roku 1999 sa v Kongrese USA pripravovala pôda pre opätovné predloženie návrhu zákona o voľnom obchode v Afrike, ktorý dostal pracovný názov ”NAFTA pre Afriku”. Zákon mal vytvoriť predpoklady pre dohodu o novej zóne voľného obchodu. Nelson Mandela, jeden z mála svetových lídrov, ktorých autorita ich oprávňuje k tomu, aby si mohli dovoliť kritizovať politiku USA, počas Clintonovej návštevy v Kapskom meste vyhlásil, že vláda Južnej Afriky má vážne výhrady k tomuto zákonu. ”Nie je pre nás akceptovateľný”, vyhlásil. Popri zahraničných korporáciách by z neho totiž profitovali najmä ekonomicky najsilnejšie štáty, pričom samotní Afričania by ostali prakticky celkom mimo hry. Mandela vedel, o čom hovoril. Väčšina Afričanov nikdy nepocítila žiadne blahodárne účinky programov, ktoré nerešpektovali ich kultúru a potláčali diverzifikovaný ekonomický rast na miestnej úrovni.
                                               Juraj a Helena Zamkovskí

ODPUSTÍ JUH SEVERU ?
   S ubúdajúcimi týždňami deliacimi ľudstvo od nového milénia, sa v krajinách, ktoré si zvykli na označenie vyspelé, rodí debata o tom, či a do akej miery umožnia oddĺžiť štáty, ktoré si zasa zvykli na označenie rozvojové. Niektorí politici na Severe už vyzvali svojich kolegov, aby zahrnuli túto otázku do svojej agendy. Kardinálnou otázkou je, do akej miery si Sever bude môcť veľkorysé miléniové gesto dovoliť. Avšak tých, čo uvažujú o zadĺženosti, je viac. Zatiaľ čo Sever váhavo začína uvažovať o tom, koľko zo svojho nesmierneho prebytku daruje tretiemu svetu, ten už niekoľko rokov diskutuje o koncepte tzv. ekologického dlhu, z ktorého sa na Severe ešte len zatočí v mnohých hlavách. Podľa neho nie Juh dlhuje Severu, ale presne naopak.               
                                                             Juraj Zamkovský                                                                                                                              

NEALKO  OSLABUJE  KOSTI
   Tínedžeri, ktorí svoj smäd pravidelne hasia Coca Colou a inými  nealkoholickými nápojmi, údajne ohrozujú svoje zdravé kosti. Podľa štúdií urtpia títo mladí ľudia zlomeninu päťkrát častejšie, ako ich vrstovníci, ktorí Coca Colu, limonády a toniky nepijú. Vedcom sa doposiaľ nepodarilo  objasniť, či príčina tkvie v pôsobení kyseliny fosforečnej dôsledkom používania týchto nápojov, alebo v nezdravej životospráve dnešných mladých ľudí (nedostatok mlieka, minerálok a pod.)      
                         (Zdroj:Košický denník, 22. 7. 2000, ml)

ZA PRÁVA PôVODNĆH NÁRODOV BRAZÍLIE
   Tento rok sa bude pompézne oslavovať 500 výročie objavenia Brazílie. Veľa Brazílčanov nemá čo oslavovať. Pôvodní obyvatelia, bezzemkovia, černosi a obyvatelia slumov žalujú nespravodlivé spoločenské zriadenie, v ktorom ich život a ich práva nič neznamenajú.
    Od roku 1500 vyhynulo viac ako 700 prapôvodných indigénnych národov. Životný priestor ostatných národov bol zväčša zničený. Táto minulosť krajiny sa prenáša aj do dnešných čias. Napriek tomu, že v súčasnosti ústava zaručuje indigénnym národom práva, tieto sa v praxi nedodržiavajú a nohami pošliapavajú.
   Indigénne národy žiadajú právne uistenie ich území, aby mohli na vlastnom území sami rozhodovať a aby sa mohli brániť proti drancovaniu a vyhnanstvu. V apríli 2000 sa zúčastnilo na spoločnom pochode viac ako 200 indigénnych národov z celej Brazílie. Táto vo veľkom rozšírená kampaň má za cieľ propagáciu podpory práv diskriminovaných a propagáciu spravodlivej a multietnickej spoločnosti. Pri tom je stále dôležitejšia podpora z iných častí sveta a globalizácia solidarity.
    Dreikönigsaktion (v preklade Trojkráľová akcia – rakúska mimovládna rozvojová organizácia) podporuje už dlho indigénne národy v ich boji za právo, územie a ich vlastnú dôstojnosť. V tomto čase v spolupráci s ich projektovými partnermi v Brazílii zorganizovali túto kampaň na podporu práv pôvodného obyvateľstva – indigénnych národov Brazílie. Každý z Vás môže pomôcť. Kontaktujte združenie: eRko, Ing. Marián Čaučík, Mamateyova 4, 851 04 Bratislava, tel: 07 / 622 47 852, erko@erko.sk

TRINÁSŤ   PERCENT   HLADUJE
   Viac ako 800 miliónov obyvateľov na celom svete, teda 13 percent celkového počtu ľudí ”trpí neustálym hladom a chorobami vyvolanými podvýživou”, zdôrazňuje výročná správa Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO). Pred 30 rokmi sa tento údaj pohyboval okolo jednej miliardy večne hladných ľudí. FAO v dokumente upozorňuje aj na devastujúce následky vojen, ozbrojených konfliktov a civilných nepokojov, ktorých počet sa ku koncu 20. Storočia pohybuje medzi 30 a 40. Tieto konflikty zostávajú podľa FAO ”najväčšou príčinou potravinovej neistoty”.
                                        (Zdroj: Pravda, 16.9.2000, pa)

Zaujímavosti
      
VRABCE  A BEZOLOVNATÝ  BENZÍN
   Nemožno vylúčiť, že príčinou záhadného úbytku vrabcov vo veľkých britských mestách je bezolovnatý benzín. K tomuto záveru dospel popredný svetový ornitológ Denis Summers – Smith z Veľkej Británie. Zavedením bezolovnatého benzínu od roku 1998 sa zvýšil výskyt benzén a MTBE (metyl – terc – butyl – éter) v životnom prostredí miest. Tento nárast sa časovo zhoduje  s úbytkom vrabcov. Obidve toxické látky majú už preukázané nepriaznivé účinky na ľudské zdravie. MTBE v americkej Kalifornii a v Dánsku postupne zakazujú, na benzén sa zameral nový zákon EÚ, zakotvujúci zníženie jeho obsahu v benzíne o 80 %. 

JE  VIDIEK  ZDRAVŠÍ?
   Štatistiky hovoria, že ľudia na vidieku sú častejšie chorí a  aj skôr umierajú. Príčin je viacero – nezamestnanosť a s ňou spojený nižší ekonomický potenciál, zlá výživa (veľa tukov v potrave, záhumienková zelenina kontaminovaná pesticídmi a ťažkými kovmi), nedostatočná ochrana pred slnkom (rakovina kože), prašnosť prostredia (alergie a očné zápaly), pochybné zdroje vody a vzdelanie (výskumy ukázali, že čím nižšie vzdelanie, tým vyššia úmrtnosť). Naši muži umierajú na vidieku o päť rokov skôr ako v Rakúsku, stredná dĺžka života sa skracuje podľa osi sever – juh. Najnižšia je v južných okresoch. 

NEBEZPEČNÉ  DETSKÉ  PIESKOVISKÁ
   Len v rámci Bratislavy sa v súčasnosti eviduje 700 pieskovísk, z nich 492 bez akéhokoľvek dozoru. Mnohé skrývajú reálne riziká vážneho ohrozenia zdravia dieťaťa.  Podľa výsledkov odborných prieskumov Štátneho zdravotného ústavu (ŠZÚ) hl. mesta SR je v metropole až 60 % pieskovísk kontaminovaných vajíčkami rozličných parazitov. K najčastejším patrí Toxocara canis a Toxocara cati, psia a mačacia škrkavka. Ich zanesenie do piesku majú na svedomí nezodpovední majitelia domácich zvierat. Tieto parazity môžu vyvolať vážne ochorenie – toxokarózu, ktorú charakterizuje zvýšený počet bielych krviniek a eozinofilov, kolísavé horúčky či zväčšenie pečene. Ak sa larvy lokalizujú v dôležitých orgánoch, očiach či mozgu, nezriedka spôsobujú ich trvalé poškodenie. Okrem parazitóz je známych viac ako 200 infekcií bakteriálneho alebo vírusového pôvodu, prenosných najmä výkalmi domácich zvierat.  
                                             (Zdroj: Pravda, 26.8.2000)

CHÝBA  270  ENVIRONMENTÁLNYCH  ZÁKONOV
   Už na začiatku roku 2001 by chcelo Slovensko začať rokovania s EÚ o kapitole životného prostredia. Už dnes je však zrejmé, že v tejto oblasti zaostávame, len environmentálnych zákonov nám chýba 270. EÚ po prijatí Slovenska nebude akceptovať nijaké prechodné obdobia, to znamená, že už pred vstupom bude musieť byť stav ochrany životného prostredia rovnaký ako je v členských krajinách. Jedinou oblasťou, kde budeme môcť vyjednávať o prechodnom období, sú investične náročné stavby, ako sú čistiarne odpadových vôd (v EÚ musí byť každá obec nad 2000 obyvateľov napojená na ČOV) a spaľovne.

ZBOHOM  AMAZONKE
   Vláda brazílskeho prezidenta Henriqua Cardosa  podala návrh zákona na zníženie rozlohy amazonského pralesa (dnes takmer milión štvorcových kilometrov)  vyvolal odpor asi stovky ekologických a spoločenských hnutí z Brazílie aj ďalších krajín Latinskej Ameriky. Návrh plochy určenej na odlesnenie zodpovedá 400 – tisíc štvorcovým kilometrom, čo je osemkrát viac než rozloha Slovenska. Vláda tvrdí: ”Táto plocha sa bude oveľa lepšie využívať, ak bude vyhradená poľnohospodárstvu a dobytkárstvu”. Opozícia poukazuje na niekoľko závažných skutočností: odlesnená pôda sa stáva veľmi rýchlo neúrodnou, celá oblasť je vystavená periodickým záplavám, teda nevhodná pre poľnohospodárstvo, drevo sa predá na zahraničné trhy,  dôjde k rapídnemu zmenšeniu biodiverzity, strate potencionálnych farmakologických zdrokov a ohrozená je aj prirodzená rovnováha klímy.
                                            (Zdroj: Pravda, 15.8.2000)
 
KAMBODŽA  DOPLÁCA  NA  ODLESŇOVANIE
   Štatistika najhorších povodní, aké si Kambodža doteraz pamätá, je hrozivá. Záplavy si doteraz vyžiadali 120 ľudských životov, zatopených je 100 – tisíc hektárov pôdy, z ktorej bolo treba zozbierať úrodu. Škoda na majetku sa odhaduje na 50 miliónov dolárov a to nie je ešte konečné číslo. Trápeniu však stále nemusí byť koniec. Dažďová sezóna bude totiž trvať ešte vyše mesiaca. Opozičný líder Sam Rainsy tvrdí, že také mohutné záplavy vznikli pre masívne odlesňovanie Kambodže. Podľa jeho slov sa v posledných rokoch ťažbou zničila približne polovica lesov a bol úplne narušený ekosystém krajiny.
                                                                                (pa)

-14-
EKOKNIŽNICA

Henryk Skolimowski - Živá filozofia 
Slovacontact Prešov, 1999

   “Keď prestaneme žonglovať s ekonomickými údajmi, zostane nám život, ktorý treba žiť” - týmto trefným citátom začína poľský ekofilozof Henryk Skolimowski v Predslove svoju jedinečnú knihu s podtitulom - “Ekofilozofia ako strom života”. Kniha je prvým slovenským vydaním nového a komplexného svetonázoru, filozofie ako hold životu, s taktikou pre trvalo udržateľný život.                       
                                                                                  
Christa Wichterich - Globalizovaná žena - Zprávy o budoucí nerovnosti 
proFem Praha, 2000, 160,- Sk 

Kniha nemeckej žurnalistky je prvou publikáciou vydanou v Českej republike, ktorá sa zaoberá globalizáciou a jej dopadmi na ženy. Autorka systematicky popisuje a analyzuje, aké účinky má globalizácia na osobný a pracovný život žien a aká budúcnosť sa pre ženy risuje v súvislosti s týmto procesom.
Objednávky na: profem@ecn.cz

S. Gorelick, H. Norberg-Hodge - Malé je pekné, veľké je dotované
SPZ Košice, 2000, 48,- Sk
   
   Kniha nabitá mnohými faktami a vecnými argumentami analyzuje v 12 kapitolách nega- tívne spoločenské, ekologické i ekonomické problémy, ktoré spôsobuje ekonomická globa- lizácia. Ukazuje, že efektivita veľkých rozmerov je obyčajný mýtus a súčasná dominancia stále väčších priemyselných a obchodných spoločností je následkom mnohých priamych a nepriamych štátnych dotácií, z daní všetkých občanov.
Objednávky: 
Spoločnosť priateľov Zeme, P.O.BOX H-39, 040 01 Košice 1, tel.: 095 / 644 61 07

Radko Pavlovec, Správne vykurovať
1995, ZMZ © 

Či sa rozhodnete pre inštaláciu nového vykurovacieho zariadenia, či ho budete chcieť iba zmodernizovať, voľba druhu tepelnej energie silne ovplyvní vašu budúcnosť. To preto, lebo správna voľba prospeje nielen životnému prostrediu, ale i vašej peňaženke.
Kniha vám ukáže ako sa najlepšie dostanete k výhodnému a ekologickému vykurovaniu. 

Juraj Krivošík, Jadrová energia
1997, ZMZ ©

Publikácia, ktorú by si mal prečítať každý, ale najmä tí, ktorí rozhodujú o našej budúcnosti.
Keby sa táto kniha dostala do rúk každému na Slovensku, energetická politika tejto krajiny by sa zmenila. Používa najlepšie materiály z celého sveta, starostlivo vybraté a integrované a konečne dostupné aj v slovenčine.

Paxus Calta (vedúci protijadrovej kampane medzinárodnej organizácie Priatelia Zeme, Brno) - VITAL SIGNS 1996
1996, Worldwatch Institute, preklad Juraj Krivošík, ZMZ ©

Táto brožúra poskytuje každému čitateľovi možnosť vidieť v grafickej forme dlhodobé globálne trendy, ktoré menia náš život k lepšiemu či k horšiemu - trendy, ktoré unikajú pozornosti bežných médií. 
Dôležité znaky roku 1996 napríklad dokumentujú stály nárast globálnej teploty,  Celosvetová kapacita veternej energie prekročila v roku 1995 5000 megawattov a je najrýchlejšie rastúcim zdrojom energie vo svete. Dôležité znaky roku 1996 v energetike umožňujú vizualizáciu a lepší prehľad o rapídnych a často zmätených udalostiach 20. storočia.

Juraj Krivošík - Jadrová energia príliš lacná, aby sme ju merali
ZMZ a STUŽ © 1998 

Na začiatku rozvoja jadrovej energie sa o tomto zdroji hovorilo, že bude tak lacná, že sa neoplatí merať jej produkciu. 
Jadrová energia dnes produkuje približne 17% svetovej elektriny a nepredpokladá sa, že tento podiel niekedy prekročí. Dokonca aj Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu odhaduje, že v roku 2015 bude tento podiel medzi 13 až 15%. Iné odhady hovoria o ešte výraznejšom poklese. 
V Spojených štátoch amerických je jadrová energia najdrahší komerčne využívaný zdroj energie a postupom času bolo zrušených 117 objednávok na nové reaktory, niektoré vo vysokej fáze rozostavanosti. 
VITAL SIGNS 1997
Worldwatch Institute, preklad Juraj Krivošík, ZMZ © 1997 

Globálne trendy zdokumentované v “Dôležitých znakoch 1997” hrajú veľkú úlohu pri určovaní kvality života nás a našich detí v ďalšom storočí.
Napísali ich výskumníci z Worldwatch Institute, ocenení mnohými cenami, ktorí v nich svojim čitateľom predstavujú základné indikátory sociálneho, ekonomického a environmentálneho rozvoja alebo jeho nedostatku. Údaje tu obsia- hnuté sú pozbierané z tisícok dokumentov zís- kaných od vlád, priemyslu, vedcov a medzi- národných organizácií.

(Objednávky: Za Matku Zem (rubrika Adresár))

ADRESÁR EMVO, časť 4.

Vydra je mládežnícke hnutie na Čiernom Balogu, ktoré sa sformovalo v roku 1983, keď vo Vydrovskej doline vznikol prvý letný tábor na záchranu Čiernohronskej lesnej železničky. Po 10 rokoch namáhavej rekonštrukcie 1.5.1992 vyšiel prvý obnovený turistický parný vlak. Hoci na železnici bolo aj naďalej veľa práce, hlavná myšlienka jej záchrany bola úspešne zakončená. Mladí ľudia z celého Slovenska hľadali novú zmysluplnú náplň. A tou sa stali projekty nadväzujúce na Čiernohronskú železnicu - projekty regionálneho rozvoja pre všetky obce, ktoré ČHŽ kedysi spájala. Tak vznikla Vidiecka rozvojová aktivita VYDRA s pôsobnosťou v Mikroregióne Čierny Hron.
Hlavná 56, 976 52  Čierny Balog, tel.: 0867/ 691537, fax: 0867/ 691 500, 
vydra@changenet.sk, www.isternet.sk/vydra/ 

Za matku Zem (ZMZ) - v tejto MVO môžete získať informácie a informačné materiály na témy: jadrová energia, obnoviteľné zdroje energie, úspory energie, odpady, voda, klimatické zmeny, ľudské práva, doprava, lesy, ovzdušie, o energetických táboroch ...
P.O. Box 93, 814 99  Bratislava, tel./fax: 07/ 653 135 06, zmz@changenet.sk , www.zmz.sk/ 

Združenie Slatinka pokračuje v práci na štyroch projektoch: Zachráňme Slatinku, Mestský park Lanice, Environmentálna výchova, Monitoring mokradí a vodných tokov Slovenska.
Ponúka zdarma materiály, v ktorých sa napríklad dozviete, prečo protestuje proti vodnému dielu Slatinka a pod.
Sokolská 1, P.O. Box 95, 960 01  Zvolen, tel./fax: 0855/ 533 56 86, slatinka@changenet.sk 

Zelená linka  poskytuje poradenstvo vo všetkých oblastiach životného prostredia.
M.R.Štefánika 817, 020 01  Púchov, tel.: 0905/ 518 756, 
zelenalinka@changenet.sk, www.changenet.sk/zelinka/                                                          (ml) 

Legislatíva
ZÁKON O SLOBODNOM PRÍSTUPE K INFORMÁCIÁM

Motto: “Úloha občana je držať svoje ústa otvorené.”                 (Gunter Grass)  

   Zákon NR SR č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a  o  zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) upravuje podmienky, postup a rozsah slobodného prístupu k informáciám.
   Osobami povinnými sprístupňovať informácie (ďalej len “povinné osoby”) sú štátne orgány, obce, ako aj tie právnické a fyzické osoby, ktorým zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických osôb v oblasti verejnej správy. 
Ďalej sú to právnické osoby zriadené zákonom, právnické osoby zriadené štátnym orgánom alebo obcou a právnické osoby, ktoré hospodária s verejnými financiami alebo nakladajú s majetkom štátu alebo majetkom obcí.   
   Žiadateľom sprístupnenia informácie môže byť fyzická alebo právnická osoba, ktorá požiada o sprístupnenie informácie, pričom platí:
-	každý má právo na prístup k informáciám, ktoré majú povinné osoby k dispozícii,
-	informácie sa sprístupňujú bez preukázania právneho alebo iného dôvodu alebo záujmu, pre ktorý sa informácia požaduje.
   Každá povinná osoba je povinná zverejniť spôsobom umožňujúcim hromadný prístup –  internet a pod. (neplatí pre fyzické osoby a obce, ktoré nie sú mestami) tieto informácie: 
a, spôsob zriadenia povinnej osoby, jej právomoci a kompetencie a popis organizačnej štruktúry,
b, miesto, čas a spôsob, akým je možno získavať informácie, informácie o tom, kde je možno podať žiadosť, návrh, podnet, sťažnosť a iné podanie,
c, miesto, lehota a spôsob podania opravného prostriedku a možnosti súdneho preskúmania rozhodnutia povinnej osoby vrátane výslovného uvedenia požiadaviek, ktoré musia byť splnené,
d, postup, ktorý musí povinná osoba dodržiavať pri vybavovaní všetkých žiadostí, návrhov a iných podaní, vrátane príslušných lehôt, ktoré je nutné dodržať,
e, prehľad predpisov, pokynov, inštrukcií, výkladových stanovísk, podľa ktorých povinná osoba koná a rozhoduje, alebo ktoré upravujú práva a povinnosti fyzických osôb a právnických osôb vo vzťahu k povinnej osobe
f, sadzobník správnych poplatkov, ktoré povinná osoba vyberá za správne úkony a sadzobník úhrad za sprístupňovanie informácií.
   Zákon ďalej ukladá aktívne (bez osobitného vyžiadania) zverejňovanie informácií Národnou radou SR, Kanceláriou prezidenta SR, Vládou SR, ministerstvami, ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy a orgánmi miestnej štátnej správy.  
   Ide najmä o zverejňovanie materiálov programového, koncepčného a strategického charakteru a texty navrhovaných právnych noriem po ich uvoľnení na medzirezortné pripomienkové konanie.  
   Obmedzenia prístupu k informáciám sa týkajú informácií, ktoré sú v súlade s právnymi predpismi označené za štátne tajomstvo, služobné, bankové alebo daňové tajomstvo a informácií, ktoré sa dotýkajú osobnosti alebo súkromia fyzickej osoby.
   Porušením alebo ohrozením obchodného tajomstva nie je sprístupnenie informácie:
-	týkajúcej sa závažného vplyvu na zdravie ľudí, svetové kultúrne a prírodné dedičstvo, životné prostredie vrátane biologickej diverzity a ekologickej stability,
-	o znečisťovaní životného prostredia,
-	ktorá sa získala za verejné financie alebo sa týka používania verejných financií alebo nakladania s majetkom štátu alebo majetkom obce.
   Povinná osoba obmedzí sprístupnenie informácie alebo informáciu nesprístupní, ak:
-	sa týka miesta výskytu chránených druhov rastlín, živočíchov, nerastov a skamenelín a hrozí ich neprípustné rušenie, poškodzovanie alebo ničenie.
-17-
  Sprístupňovanie informácií na žiadosť
   Žiadosť o sprístupnenie informácie možno podať písomne, ústne, faxom alebo elektronickou poštou.  
   Zo žiadosti musí byť zrejmé: komu je určená, kto ju podáva, ktorých informácií sa týka a aký spôsob sprístupnenia informácie žiadateľ navrhuje (ústne vysvetlenie, nahliadnutie do spisu s možnosťou odpisu, odkopírovanie na disketu, sprístupnenie kópií predlôh faxom alebo elektronickou poštou, podanie informácie telefonicky).
   Povinná osoba musí umožniť každému bez preukázania právneho alebo iného dôvodu alebo záujmu nahliadnuť, robiť si výpisy, odpisy alebo kópie zo spisov a z dokumentácie. 
   Žiadosť o sprístupnenie informácií povinná osoba vybaví bez zbytočného odkladu, najneskôr do 10 dní odo dňa podania žiadosti. 
Zo závažných dôvodov  (väčšie množstvo informácií, technické problémy spojené s vyhľadávaním) môže povinná osoba predĺžiť lehotu, najviac však o 10 dní.
   Ak žiadosť nemá predpísané náležitosti, povinná osoba bezodkladne výzve žiadateľa, aby v lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako 7 dní, neúplnú žiadosť doplnil.
Ak  žiadateľ žiadosť nedoplní a informáciu nemožno pre tento nedostatok sprístupniť, povinná osoba žiadosť odloží.   
   Ak povinná osoba nemá požadované informácie k dispozícii, a ak má vedomosť o tom, kde možno informáciu získať, postúpi žiadosť do 5 dní povinnej osobe, ktorá má požadované informácie k dispozícii, inak žiadosť odmietne rozhodnutím. Postúpenie žiadosti bezodkladne oznámi žiadateľovi. 
   Informácie sa sprístupňujú bezplatne s výnimkou úhrady vo výške, ktorá nesmie prekročiť výšku materiálnych nákladov spojených so zhotovením kópií, so zadovážením technických nosičov a s odoslaním informácie žiadateľovi. 
Na žiadosť povinná osoba oznámi predpokladanú výšku úhrady za sprístupnenie informácie. Povinná osoba môže zaplatenie úhrady odpustiť.
   Ak povinná osoba žiadosti nevyhovie hoci len sčasti, vydá o tom v zákonom stanovenej lehote písomné rozhodnutie. Rozhodnutie nevydá v prípade, ak žiadosť bola odložená. 
   Ak  povinná osoba v lehote na vybavenie žiadosti neposkytla informácie či nevydala rozhodnutie a ani informáciu nesprístupnila, predpokladá sa, že vydala rozhodnutie, ktorým odmietla poskytnúť informáciu. Za deň doručenia rozhodnutia sa v tomto prípade pokladá 3. deň od uplynutia lehoty na vybavenie žiadosti.
   Proti rozhodnutiu povinnej osoby o odmietnutí požadovanej informácie možno podať odvolanie v lehote do 15 dní od doručenia rozhodnutia alebo uplynutia lehoty na rozhodnutie o žiadosti. Odvolanie sa podáva povinnej osobe, ktorá rozhodnutie vydala alebo mala vydať.
   O odvolaní rozhoduje nadriadený povinnej osoby do 15 dní od doručenia odvolania povinnou osobou.
   Rozhodnutie o  odmietnutí žiadosti možno preskúmať aj v súdnom konaní podľa osobitného zákona (§ 244 a  nasl. Občianskeho súdneho poriadku).

Zverejňovanie informácií o znečisťovaní životného  prostredia
Zverejňovať informácie o znečisťovaní životného prostredia sú povinné:
-	fyzické a  právnické osoby, ktoré sú povinné merať množstvo určeného druhu vypúšťanej látky (emisie) do ovzdušia alebo vôd alebo sledovať iný vplyv prevádzkovaného zariadenia na životné prostredie, 
-	fyzické a právnické osoby, ktoré spôsobili vážne ohrozenie alebo poškodenie životného prostredia, najmä v dôsledku prevádzkovej nehody (havárie), požiaru alebo dopravnej nehody.  
    Ministerstvo životného prostredia SR  je povinné zverejniť do 15. decembra správu o stave životného prostredia v SR za predchádzajúci rok.
Správa bude prístupná na MŽP SR, Slovenskej inšpekcii životného prostredia, ako aj na krajských a okresných úradoch.
 Zákon NR SR č. 211/2000  Z.z. nadobúda účinnosť 1. januára 2001. Týmto sa ruší zákon  NR SR č. 171/1998 Z.z. o prístupe k informáciám o životnom prostredí.                                                                    
                                                                                                                                                               Rudolf  Pado

Zapojte sa !                                                     -18-
Energia pre školy

   Občianske združenie Ekoenergia z Rajca a Nadácia Ekopolis z Banskej Bystrice s finančnou podporou Honeywell Foundation zahájili program “Efektívne využívanie energie v školách”. Na realizáciu programu finančne prispela aj Nadácia pre podporu občianskych aktivít z Bratislavy.
   Podstatou programu je poskytnúť stredným a základným školám všestrannú pomoc pri realizácii projektov smerujúcich k úsporám energie. Cieľom programu je taktiež podporiť záujem verejnosti o úspory energie a občianske aktivity v tejto oblasti. 
   V súčasnosti je hlavným problémom pri zavádzaní opatrení na úsporu energie v školách systém ich financovania, pri ktorom školy nemajú žiadnu motiváciu, aby tieto opatrenia zavádzali. Je však veľmi pravdepodobné, že po reforme verejnej správy prejdú kompetencie správy a financovania škôl na samosprávu. Pre starostov a primátorov obcí a miest však už môže byť otázka financovania nákladov na prevádzku škôl a otázka šetrenia týchto nákladov oveľa zaujímavejšia. (Energetický audit v budove ZŠ Uhlisko v Banskej Bystrici napríklad ukázal, že investícia do opatrení na úsporu energie vo výške 577 000 Sk by sa ekonomicky vrátila za necelé dve vykurovacie sezóny už pri nezvýšených cenách za energiu.)
Čo ponúka program “Efektívne využívanie energie v školách”?
1) Publikácie Energetický audit a Možnosti úspor energie na školách
   Združenie Ekoenergia pripravilo dve publikácie, v ktorých záujemcovia nájdu návody ako urobiť jednoduchý energetický audit - zhodnotenie toho, kde má budova potenciál usporiť energiu, kde je efektívne v budove do úspor energie investovať. Druhá publikácia popisuje možnosti, ktoré pre úspory energie existujú. Publikácie sú k dispozícii na požiadanie zdarma pre všetkých zájemcov o program.
2) Finančnú pomoc “Tímom pre úsporu energie”
   Ak dokážete vo vašej škole zostaviť z dobrovoľníkov “Tím pre úsporu energie”, ktorí budú tvoriť žiaci, učitelia a rodičia a vypracujú jednoduchý audit, môžete požiadať v súťaži o grant do výšky 50 000 Sk. Grant je možné využiť na nákup materiálu, prípadne pokrytie ďalších nákladov spojených s realizáciou vybraných opatrení na zníženie energetickej náročnosti vo vlastnej škole. Výhodou pre získanie grantu je schopnosť žiadateľov získať ďalšie prostriedky vo forme sponzorských príspevkov. Grant nemôže byť použitý na pokrytie nákladov za prácu.
   O grant môžu požiadať školské organizácie (rodičovské rady, združenia), právnické osoby   neziskového charakteru (občianske združenia a nadácie, formálne ale aj neformálne záujmové spolky a združenia) a tiež jednotlivci schopní zorganizovať skupinu dobrovoľníkov. Prioritou progamu je však podporiť hlavne neziskové organizácie.
   Združenie Ekoenergia a Nadácia Ekopolis pripravili tento program tak, aby bol prístupný pre širokú verejnosť, pre všetkých, ktorí majú záujem urobiť niečo pre svoju školu a pre životné prostredie. Ešte je stále mnoho ľudí presvedčených, že bez zvyšovania výroby a spotreby energie nie je možné dosiahnuť ekonomický a sociálny rozvoj. Považujeme za veľmi dôležité ukázať práve mladej generácii, že ak dokážeme efektívnejšie využívať dostupné zdroje, je možné udržať kvalitu vnútorného prostredia aj pri nižších nákladoch. 
   Ak Vás program “Efektívne využívanie energie v školách” zaujal a chcete sa do neho zapojiť, už teraz sa môžete telefonicky, e-mailom alebo osobne prihlásiť na adrese : 
Ekoenergia, občianske združenie, Nám. SNP 11, 015 01 Rajec, Tel/Fax: 0823-5422177,
e-mail: lzidek@mail.viapvt.sk. Tešíme sa na Vás všetkých, ktorí máte chuť vrhnúť sa spolu s Vašimi deťmi, mládežou a s nami do nového programu.
                                                              
                                                                                    Alena Žideková, riaditeľka OZ Ekoenergia

Zapojte sa                                                       -19-
Začal sa ďalší ročník projektu  Modré z neba

   Už niekoľko rokov pripravuje Strom života pre žiakov základných škôl projekty environmentálnej výchovy. Jeden z nich – projekt “Modré z neba” sa v ponuke projektov na školský rok 2000/2001 práve v tomto období dostáva na všetky základné školy na Slovensku.
   Projekt “Modré z neba” je zameraný na monitorovanie znečistenia ovzdušia troma hlavnými činnosťami: meraním kyslých zrážok, pozorovaním lišajníkov a meraním prízemného ozónu pomocou tabakových semienok. Deti vo vlastnoručne vyrobených monitorovacích staniciach merajú kyslosť a množstvo zrážok, pozorujú rozšírenie lišajníkov na kôre stromov ako bioindikátorov znečistenia ovzdušia a pestujú tabakové semienka ako “meracie stanice” na zistenie prízemného ozónu.  Tieto merania budú súčasne realizovať všetky zúčastnené skupiny na celom území Slovenska. Výsledky budú zhrnuté do záverečnej správy a zaslané všetkým zúčastneným skupinám. Počas trvania projektu pripravujeme pre účastníkov v projekte rôzne súťaže zamerané na ochranu prírody. 
   Projekt “Modré z neba” sa úspešne rozbehol už pred 10 rokmi a od tej doby sa každoročne zúčastnia meraní stovky učiteľov a detí na celom Slovensku.
   K projektu dostanete z Kancelárie Stromu života brožúru s podrobným popisom všetkých aktivít, metodickými príručkami, záznamovými kartami, odporúčanou literatúrou a balíčkom pomôcok. 
   V prípade, že máte záujem zúčastniť sa niektorého z projektov “Modré z neba” a “Živá voda”, napíšte nám do Kancelárie Stromu života, Pražská 11, 816 36 Bratislava, alebo sa informujte na telefónnych číslach 07/ 524 98 473, 524 98 703 v pracovných dňoch od 9:00 do 18:00 hod. alebo       e-mailom - stromzivota@changenet.sk.  

Pozor, blíži sa uzávierka !
TALENTY MATKY ZEME

   Druhý ročník umeleckej súťaže je pre všetky mladé talenty, ktoré radi kreslia  a píšu o prírode. Realizovať sa môžu prostredníctvom ľubovoľnej techniky v kategóriách: EKOPLAGÁT, EKOPRÓZA, EKOBÁSEŇ. Práce je potrebné označiť menom a adresou autora a zaslať najneskôr do 15.11.2000 na adresu redakcie, alebo priniesť osobne do M-klubu (Pongrácovská kúria) v Liptovskom Mikuláši. Súťaž vyvrcholí rovnomennou výstavou a víťazi v každej kategórii budú odmenení zaujímavými knihami.

ČITATEĽSKÁ SÚŤAŽ

   Aj v dvanástom kole na Vás čaká päť otázok, ktorých zodpovedanie by dobrým čitateľom nemalo robiť nijaký problém.

1.	Stručne uveď riziká globalizácie pre rozvojové krajiny i vyspelý svet.
2.	Aká je to konzumná spoločnosť ? 
3.	Čo sa skrýva pod hamburgermi z McDonald´s ?
4.	Aké je posolstvo “Dňa nenakupovania” ?
5.	Zákon o slobodnom prístupe k informáciám – čo nové ponúka pre občanov ?

   Správne odpovede zasielajte do konca decembra 2000 na adresu redakcie.                     (ml)

 

“Človek nie je jediný živý tvor na tejto planéte. 
Ochrana života by mala byť našou prvoradou úlohou.
 Nemôžeme život deliť na vyšší a nižší. Na menejhodnotný a hodnotnejší. 
Mravný je človek vtedy, ak mu je každý život, aj život zvieraťa a rastliny posvätný.
Ak pomáha každému životu, ktorý je ohrozený a v núdzi.
Neobáva sa toho, že sa mu budú posmievať ako sentimentálnemu.
Je predsa osudom každej pravdy, že skôr ako ju uznajú sa stáva predmetom posmechu.
Kedysi sa pokladalo za bláznovstvo nazdávať sa, že farební ľudia sú naozaj ľuďmi 
a preto sa s nimi musí zaobchádzať ľudsky. Bláznovstvo sa stalo pravdou.
Dnes sa nám zdá prehnané neprestajne brať ohľad na všetko živé, až k jeho najnižším formám a klásť to ako požiadavku etiky a rozumu.
Príde však doba, keď budeme žasnúť nad tým, že ľudstvo potrebovalo toľko času na to, 
aby si uvedomilo, že bezmyšlienkovité poškodzovanie života sa s etikou nedá zlúčiť. 
Etika spočíva v neohraničene rozšírenej zodpovednosti voči všetkému čo žije.”  
 
Albert Schweitzer, nositeľ Nobelovej ceny za mier

Časopis EKOKOMPAS
1. ročník, 11. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS, 031 04 Okoličné 552, tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, Šéfredaktor: Lenka Milonová, Redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová. Kordintátor a odborný garant: Pado Rudolf – Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY. Číslo neprešlo jazykovou úpravou.  Príspevky do časopisu sú vítané
Vznik  časopisu  bol umožnený na základe  podpory poskytnutej od Nadácie pre deti Slovenska, Nadácie bratov Rockefellerovcov, Mesta Liptovský Hrádok a neziskovej organizácie A-projekt. 

OBČAN  DO  VRECKA

”Občan do vrecka” – knižka sa snaží vysvetliť čo najjednoduchšie tie časti zákona, ktoré sú najdôležitejšie pre každodenný život občana každého veku. V kapitolách Život, Domov, Práca, Peniaze, Bezpečnosť, Rodina, Voľný čas, Integrácia, Cestovanie, Polícia, Voľby a vláda, Tolerancia, Kontakty knižka poradí, kde nájdete viac informácií, radu alebo pomoc. Knižku možno objednať na dobierku na adresu: Nadácia otvorenej spoločnosti NOS, Miletičova 23, 821 09 Bratislava, tel: 07/50 24 41 89, fax: 07/50 24 42 82.
                                        (Zdroj: SME, 27.9.2000)

AMERIKA  STÁLE  V PLAMEŇOCH

Takmer 72 000 lesných požiarov zničilo tohto roku v USA porast na ploche zhruba 9 400 štvorcových míľ, čo je viac ako rozloha menších amerických štátov. Najpostihnutejšou oblasťou je jednoznačne Montana.  Dôvodom tejto katastrofálnej situácie je rekordnésucho, najhorše za posledných 50 rokov.

(Zdroj: Pravda, 30.8.2000)

MORE  HLTAČOM  OXIDU  UHLIČITÉHO?

V USA pracujú na novej metóde na likvidáciu skleníkového efektu na Zemi. Idea je veľmi jednoduchá: prebytočný dioxid uhlíka pohltí more. Dosiahnuť sa to má posýpaním morskej hladiny práškovým železom. Železný prášok ako hnojivo podporí tvorbu rastlinného planktónu, ktorý pri fotosyntéze spotrebuje CO2 a keď po odumretí klesne plankton na dno, stiahne so sebou aj skleníkový plyn. Ten tam potom môže ležať aj tisícročia – a globálne otepľovanie sa nekoná. 
Americký chemický inžinier Michael Markels si pri Marshallových ostrovoch už aj prenajal 2,7 milióna štvorcových kilometrov oceánu. Táto obrovská plocha by vraj mala stačiť na pohltenie celosvetovej imisie dioxidu uhlíka pri nákladoch 2 doláre za tonu. Markels by chcel za prvé dva roky takto potopiť 500 – tisíc ton skleníkového plynu. Výskumníci mora však varujú  - nevieme, ako na práškovanie železom bude reagovať oceánsky ekosystém ...

                                                                                          (Zdroj: Quark, 9/2000)

ĽUBOVNÍK  KONTRA  BAKTÉRIE

Lekársky tím z kožnej kliniky univerzity vo Freiburgu sa snaží preukázať, že účinná látka ľubovníka, hyperforín, potiera aj bakteriálne infekcie. Dobre sa osvedčil dokonca pri testoch na stafylokokoch odolávajúcich penicilínu. Neosvedčil sa však pri patogénnych kvasinkách.
Výskum ľubovníka potrvá ešte minimálne 5 rokov.

                                                                                          (Zdroj: Quark, 9/2000)

                                                                                                                                                                                   (Zdroj: Sme, 17.10.2000)

KTO OHROZUJE  EKOLÓGIU  TISY?

Slovenský podnik Želba Siderit v Rožňave je jedným z vyše 40 vysokorizikových banských zariadení v povodí rieky Tisa, ktoré identifikovala Európska únia (EÚ). Na Slovensku sa nachádza aj 11 mednej rizikových banských, ťažobných a alebo ruduspracujúcich podnikov. Vyplýva to z prehľadu ekologicky nebezpečných zariadení tohto priemyselného odvetvia v povodí rieky Tisa, ktorý zverejnila Európska komisia (EK). Materiál identifikuje vyše 40 vysokorizikových podnikov, z ktorých najviac, 24, je ich v Rumunsku. V Maďarske je ich 11, na Ukrajine 6 a na Slovensku 1. Za vysokorizikové miesta označuje správa tie zariadenia, kde existuje priame alebo nepriame vysoké nebezpečenstvo havárie (napr. existujúce úniky škodlivých látok). 

                                                                                          (Zdroj: Sme, 12.9.2000)

                                                                                        (Zdroj: SME, 20.9.2000)
                                                                                           (Zdoj: SME, 25.9.2000)

OKRES  KOŠICE – OKOLIE NAJZNEČISTENEJŠÍ  V SR

Z 11 miest a obcí okresu Košice – okolie s viac ako 2000 obyvateľmi vyhovuje smernici Európskej únie o čistení komunálnych odpadových vôd len Moldava nad Bodvou, ktorá má vlastnú  čistiareň odpadových vôd (ČOV) a kanalizáciu. Z celkového počtu 113 sídelných aglomerácií okresu je lev siedmich zavedená kanalizácia, na verejný vodovod je z cekového počtu 104 000 obyvateľov napojených necelých 61 %, v okrese je jediná riadená skládka odpadu a mimoraiadne negatívny vplyv na životné prostredie má masívne znečisťovanie ovzdušia z výrobných prevádzok VSŽ  a zo Spaľovne odpadov v Kokšove – Bakši. 

                                                                                             (Zdroj: Sme, 12.10.2000)