Úvodná diskusia . . . 
Nielen Kartágo musí byť zničené ...

   Pred dvoma tisícročiami v Rímskej republike zaznievala v rímskom senáte pri každej príležitosti skoro tri desaťročia z úst senátora a cenzora Centoriusa (celým menom Marcus Porcius Cato Senior) veta: “CETERUM AUTEM CENSEO, CARTHAGINEM ESSE PALENDAM”, ktorej slová sa dajú voľne preložiť ako “a taktiež si myslím, že Kartágo musí byť zničené”.
   Mohla to byť veľká sranda, keď otcovia mesta rokovali napríklad o výške poplatku za použitie verejných záchodov a do toho Cato Censorius hučal svoje “Ceterum ...”. Vždy ma však prejde smiech, keď si pomyslím, že ten tvrdohlavý a žlčovitý starec nakoniec v roku 146 pred n.l. dosiahol zničenie veľkého a kvitnúceho mesta.

   I ja mám svoje Kartágo. 
   Pred časom si obyvatelia mestskej časti Podbreziny - Lipt. Mikuláš našli v poštových schránkach leták, ktorý ich informoval o plánovanej výstavbe garáží na sídlisku Podbreziny. Investor stavby – Liptostav a.s. argumentoval nutnosťou rozširovať parkovacie kapacity v tejto lokalite, nedostatkom voľných pozemkov na území mesta, ekonomickou optimálnosťou a najmä záujmom o výstavbu garáží zo strany obyvateľstva. Občianska iniciatíva, ktorá vznikla ako reakcia na investičný zámer, a za ktorú sa postavilo vyše 1 000 obyvateľov zóny dotknutej výstavbou, mala opačný názor. Podľa nich stavba likviduje verejnú zeleň, zvyšuje premávku v dotknutej zóne, neposkytuje optimálne odhlučnenie od štátnej cesty Liptovský Mikuláš – Žiarska dolina a najmä seriózny prieskum potvrdil nezáujem väčšiny obyvateľov o garáž aj z dôvodu vysokej ceny. Zástupcovia občianskej iniciatívy boli však prevalcovaní “odborníkmi”, investorom a poslancami mestského zastupiteľstva. 

   A začalo sa stavať ...
   To, že výstavba garáží stojí na pochybných základoch a ekonomicko – politických prepojeniach, ukázal čas. Niekoľko mesiacov po zahájení výstavby v týždenníku Liptov z dňa 6.júna 2000 konštatuje ekonomický riaditeľ Liptostavu Ing. Ladislav Komiňák: “Podobná je aj situácia s výstavbou garáží na sídlisku Podbreziny. Pretože sa nepotvrdil predpokladaný záujem, stavba je v útlme”. Je neľahké konštatovať, že žijeme v meste, kde verejný záujem sa stal úzko osobným záujmom podnikateľských skupín ovládajúcich mesto a zopár politických diletantov “sľubujúcich zmenu”. Žijeme v meste, kde občan má hodnotu volebného lístka hodeného raz za štyri roky do volebnej urny. Mimo tohto obdobia sa rúbe mestská zeleň hlava – nehlava, vymýšľajú sa megalomanské podujatia, prehliadajú čierne skládky, zametá cestička pánom hokejistom a denno – denne ignoruje občan. 
   Liek na túto chorobu mocných je jednoduchý – stačí si spomenúť na hodnotu svojho hlasu o dva roky. Nielen Kartágo musí byť zničené...
                                                                                                                       Mgr. Rudolf  Pado

Predstavujeme                                            -3-
SOSNA

   Sosna je mimovládna nezisková organizácia, ktorej poslaním je šíriť myšlienky smerujúce k trvalo udržateľnému životu. Organizuje kampane za riešenie konkrétnych problémov životného prostredia, prednášky, besedy a výstavy. Hľadá a vytvára nové modely riešenia environmentálnych a sociálnych problémov. Vytvára sieť ľudí, ktorí chcú žiť ohľaduplne k svojmu okoliu. 
5 programov Sosny:
 Hlbinná ekológia - precíť svoje puto k prírode 
Prvoradou zmenou je zmena cítenia. Až potom začnete rozmýšľať a nakoniec konať. Precíťte harmóniu a dokonalosť prírody. Objavte radosť z "obyčajného bytia", strach o lesy a rieky, túžbu pomáhať, kde sa dá. S týmto cieľom organizujeme meditácie v prírode a prednášky zaujímavých ľudí.

Výchova a vzdelávanie 
Výchova k ohľaduplnému životu sa týka každej vekovej kategórie. Sosna v rámci "Zeleného klubu" usporadúva prednášky a besedy pre verejnosť s ekologickou tematikou. Pracuje aj na výchovných programoch pre deti a mládež, vysvetľuje učiteľom ako chápať a ako učiť o životnom prostredí. Vydáva metodické materiály, pomocou ktorých deti môžu lepšie chápať vzťahy v prírode a činnosť človeka v nej. 
  
Starám sa o svoju rieku 
Chce spojiť občanov, ktorým nie je ľahostajný stav rieky Hornád a jej prítokov, aby dokázali správnym spôsobom napomáhať ich opätovnému oživeniu. S týmto cieľom začali s programom merania kvality vody a sledovania jej brehov, mapovania biotopov a čiernych skládok v povodí Hornádu. Ide o komunitný projekt, do ktorého sú zapojení občania, zastúpcovia štátnej správy, miestnej samosprávy, škôl, podnikatelia a poľnohospodári. Spoločne hľadajú prijateľné riešenia pre zlepšenie stavu Hornádu. 

 Ekologické poradenstvo 
Sosna má pre potreby vážnych záujemcov knižnicu našej i zahraničnej literatúry, videokazety, časopisy a iné materiály o životnom prostredí. Vydáva vlastný občasník “Sosna”, ktorý informuje o aktivitách, dáva priestor aj rôznym ekologickým a duchovným témam. Vyšla knižka “Iná možnosť”, ktorá je pokusom načrtnúť možné riešenia celospoločenskej krízy. Plánuje sa nadviazať širšie poňatým programom ekologického poradenstva pre verejnosť. 

Program pre podporu ekologického poľnohospodárstva 
Pripravuje praktický projekt pre pomoc poľnohospodárom, pestujúcim plodiny bez chemikálií a ohľaduplne k životnému prostrediu. Vznikne združenie spotrebiteľov zdravých potravín pre priamy predaj bio - potravín od gazdov do domácností. Tak sa zabezpečí roľníkom pravidelný odbyt a kupujúcim záruka organicky vypestovaného jedla. Súčasťou projektu budú aj školenia, ako hospodáriť ekologicky a vytvorenie knižnice ekologického poľnohospodárstva.

   Ak hľadáte hlbšie poznanie prírody a miesto človeka v nej, ak chcete urobiť čosi užitočné pre zmenu postoja človeka k prírode, ak chcete navštevovať zaujímavé miesta v prírode a preciťovať  naplno pobyt v nej, zapojte sa do nášho kruhu.
                           SOSNA 
              Pražská 2, 040 01 Košice 
                 sosna@changenet.sk  
         http://www.changenet.sk/sosna/ 

Svetové problémy                                          -4-
TIBET VO FAKTOCH
   V roku 821 uzavreli Čína a Tibet dohodu, ktorá je dodnes vytesaná do stĺpov pred katedrálou Jokhan v tibetskom hlavnom meste Lhase. Píše sa v nej: “Nech zostanú zachované súčasné hranice medzi Tibetom a Čínou, nech už nikdy nevedú spolu vojnu, nech jeden nikdy neobsadí územie druhého.... Tibeťania budú šťastní v Tibete a Číňania v Číne.”
   V roku 1949 vstúpila armáda Čínskej ľudovej republiky do Tibetu, porazila malú tibetskú ar- mádu, obsadila polovicu krajiny a v máji 1951 vnútila Tibetskej vláde sedemnásťbodovú zmluvu o tzv. Mierovom oslobodení Tibetu. Hneď v prvom bode sa hovorí: “Tibetský ľud sa vráti do veľkej rodiny vlasti Čínskej ľudovej republiky”. Tibeťania sú totiž vraj jednou z piatich čínskych rás. ČĽR však nezdôvodňuje svoj nárok na nadvládu nad Tibetom výsledkami svojho vojenské- ho ťaženia. Namiesto toho sa vo svojej požiadavke opiera výlučne o teóriu, podľa ktorej sa Tibet stal integrálnou súčasťou Číny pred 700 rokmi. Pravdou je však len to, že v trinástom storočí boli obe krajiny – ako vtedy väčšina ázijských krajín – súčasťou svetovládnej mongolskej ríše, a v osemnástom storočí udržiaval Tibet vzťahy s čínskou dynastiou mandžuských cisárov. Tibet nebol nikdy v histórii včlenený do Číny ani do žiadnej inej krajiny. Máloktorý dnes nezávislý štát sa môže pochváliť takýmito dejinami.
   Nenásilné protesty Tibeťanov proti obsadeniu krajiny prerástli v roku 1959 do veľkého povsta- nia v Lhase. Číňania ho rozdrtili bombardovaním, pri ktorom len v okolí hlavného mesta zahynu- lo 87 tisíc ľudí. Dalajláma utiekol do Indie, kde teraz sídli s tibetskou exilovou vládou.
   Po takmer 50 – tich rokoch anexie je bilancia hrozivá. Vyše milióna Tibeťanov bolo poprave- ných, alebo zomrelo v pracovných táboroch, väčšina z nich nikdy nepočula obvinenie alebo roz- sudok. Súdne procesy, pokiaľ sa vôbec konajú, absolútne nevyhovujú medzinárodným štandar- dom. Právo na obhajobu je extrémnym spôsobom obmedzované, priznania, často vynútené mu- čením, sú používané ako dôkaz. Takéto praktiky však nie sú typické len pre Tibet, čínska štátna moc ich uplatňuje i proti odporcom vo vlastnej krajine.
   Pokračuje exodus Tibeťanov – z krajiny už ušlo 120 tisíc ľudí. Z viac ako 6 tisíc kláštorov, chrámov a svetýň, v ktorých žilo takmer 600 tisíc mníchov a mníšok, zostalo iba trinásť. Osaden- stvo bolo rozohnané, cenné umelecké diela pokradnuté a rozpredané. Komunistická totalitná moc zbavila Tibeťanov základných práv – na slobodu vyjadrovania, užívania materinského jazyka, voľný pohyb, na náboženské presvedčenie.
   Po rozsiahlom plánovitom premiestňovaní Číňanov do Tibetu sa pôvodné obyvateľstvo stalo menšinou vo vlastnej krajine – na 6 miliónov Tibeťanov pripadá v súčasnej dobe už 7,5 milióna Číňanov. Nie je prekážkou, že štátne náklady na jedného Číňana v Tibete sú štyrikrát vyššie než na Číňana v Číne. Súčasťou štátnej populačnej politiky sú nútené sterilizácie tibetských žien a násilné potraty, často i v deviatom mesiaci tehotenstva. Svojvoľné zatýkanie, represie, zastrašo- vanie a väznenie sa stali súčasťou každodennej reality. Niet najmenších pochýb, že sa jedná o genocídu – zničenie svojbytnej kultúry a národnej identity Tibeťanov.
    Počas Čínskej vlády nad Tibetom došlo nielen k zničeniu hmotných a duchovných hodnôt tibetskej kultúry a náboženstva, ale i k nenávratnej devastácii životného a prírodného prostredia Tibetu. Ekologická stabilita Tibetskej planiny je vážne narušená. Dochádza k systematickej devas- tácii lesov hlavne na východe a juhovýchode planiny, v niektorých provinciách bolo vyrúbaných až 70% porastov. Mohutné odlesňovanie spôsobuje odplavovanie ornej pôdy (tzv. erózia), čím sa zhoršujú podmienky pre pestovanie plodín.    
   Ďalším následkom ťažby dreva je narušenie hydrologických a klimatických podmienok, ktoré má dosah až ďaleko za hranice Tibetu. V tibetskej oblasti totiž pramení väčšina veľkých ázijských
riek a narušenie rovnováhy prírodného systému má katastrofálne následky, napr. záplavy v Bangladéši.

-5-
   Prírodu i ľudí v Tibete ohrozuje i živelná a ničím neobmedzovaná exploatácia prírodného bo- hatstva. Systematické a veľkoplošné dolovanie sa tu začalo na začiatku 60. rokov. V súčasnej dobe ťaží čínska vláda v Tibete viac než 126 druhov rôznych minerálov, urán a ropu. Bezohľadná ťažba predstavuje vážnu hrozbu pre prežitie zvyšku pralesa v Tibete i pre zachovanie biotopov ohrozených a chránených druhov zvierat a rastlín, a má na svedomí  ohrozenie vodných zdrojov.
   Nepriaznivý dopad na ekologickú rovnováhu i na politickú stabilitu ázijského regiónu má roz- siahla militarizácia a nuklearizácia Tibetu. Čínska vojenská prítomnosť v Tibete sa dnes odhaduje na 300 až 500 tisíc mužov, je tu rozmiestnených 17 tajných radarových staníc, vojenských letísk, 5 odpaľovacích raketových základní, najmenej 8 medzikontinentálnych balistických rakiet, 70 striel krátkeho a 20 striel dlhého doletu. Okrem toho Čína využíva Tibet na skúšky chemických zbraní a uskladňovanie jadrového odpadu.
   Výpočet ďalších a ďalších nespravodlivostí a krívd páchaných v Tibete by mohol pokračovať. Nie je to však potrebné. Dôležité je vedieť, čo môžeme proti tomu robiť, napr. šíriť informácie spomínané v tomto článku.                                                                           (zdroj: OZ Ľudia, ml)

JE NÁS NA ZEMI NAOZAJ PRIVEĽA !

   Od 16.6.1999 sa počet ľudí na Zemi vyšplhal na rovných šesť miliárd ! Táto zvesť však nie je dôvodom na oslavu, skôr núti k zamysleniu. O to viac, že v ten istý deň priniesli agentúry správu: dva z ostrovov pacifického štátu Kiribati zmizli pod hladinou oceánu v dôsledku roztápajúceho sa polárneho ľadovca. Dnes už aj deti v materskej škôlke vedia, že ľadovec sa rozpúšťa pod vplyvom skleníkového efektu, ktorý je spôsobený nadmerným znečistením. Ako tieto dve správy navzájom súvisia ? Nuž, veľmi jednoducho: je nás na Zemi príliš veľa, a aby sa predišlo dalšiemu znečisťovaniu planéty, treba zamedziť ďalšiemu rastu populácie. V praxi to už vyskúšala Čína svojou politikou jedného dieťaťa. Okrem flagrantného porušovania ľudských práv pri “presviedčaní” čínskych žien má dnes problémy s celou generáciou frustrovaných jedináčikov. 
   Prvé obavy z preľudnenia sa objavili už v starom Egypte. Veľmi nástojčivo, veď vtedajší obývaný svet bol redukovaný na údolie životodarného Nílu. Goethe počas svojej cesty do Talianska opisuje dnešné vyprahnuté pahorky slovami evokujúcimi obrazy amazonského pralesa. Aj francúzski osvietenci mali obavy z toho, že vplyvom rastúcej populácie polia už nebudú stačiť nasýtiť ľudí. 
   Problém dnešného sveta zďaleka nie je v preľud- není, aj keď je zrejmé, že počet obyvateľstva nemô- že rásť donekonečna.Je skôr v nerovnomernej spo- trebe základných surovín a energie. Bohatý sever planéty, ktorý obýva asi desatina svetovej populá- cie, skonzumuje takmer 60 % potravín, 70 % ener- gie a nerastných surovín. Príznačná je odpoveď hlavy istého rozvojového štátu na svetovej konfe- rencii o globálnej klíme. Na výzvu, aby jeho krajina zastavila vyrubovanie rovníkového pralesa, odpo-vedal: “Zastavíme, ak nám budete platiť za každý nevyrúbaný strom, ktorý produkuje kyslík pre vaše mestá plné smogu.” Je nás na Zemi skutočne prive- ľa. Ale tých, čo sa nevedia vpratať do kože. Chudobní Zemi neublížia, aj keby sa ich počet zajtra zdvojnásobil.         (zdroj:SME, 17.6.1999,ml)
            
-6-
SMRŤ ZABALENÁ V KRABIČKE CIGARIET
   Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) považuje fajčenie za epidémiu ľudstva. V praxi to znamená, že zo 6 miliárd ľudí žijúcich na Zemi je 1,1 miliardy fajčiarov a ich počet by sa mal zvýšiť do roku 2025 na 1,6 miliardy. Dôsledkom tohto faktu sú 4 milióny ľudí ročne, ktorí smrteľne podľahnú tomuto návyku.
   Na Slovensku ročne zomrie 11-tisíc ľudí na následky fajčenia. Veľkú väčšinu z tejto skupiny tvoria muži vo veku 35 - 69 rokov.  Rizikovou skupinou sú však aj ženy, kde sa podiel fajčiarok vyšplhal až na 30 percent.  Alarmujúci je aj  údaj, ktorý hovorí o 30 percentách fajčiacich stredoškolákov. Podľa prieskumov ESPA v roku 1995 tvrdil  každý piaty študent, že fajčí väčšina jeho kamarátov, v roku 1999 to tvrdil už každý tretí.  Najčastejšími ochoreniami, ktoré sú vyvolané fajčením, sú z 90 percent rakovina pľúc, zo 70 percent chronická bronchitída ( zápal sliznice priedušiek) a 25 percent tvoria ochorenia srdcovocievneho systému. Tieto ochorenia patria prakticky medzi nevyliečiteľné a obyčajne zvyknú prekvapiť náhlou smrťou. Fajčenie je i katalyzátorom pre mnohé iné choroby. Spôsobuje poruchy pohybovej sústavy, bolesti chrbtice, osteoporózu, zápaly a infekcie, detské respiračné ochorenia, cukrovku... Zvyšuje riziko výskytu mozgových príhod a niektorých druhov rakovín, napr.: rako- vina močového mechúra, krčku maternice, prsníka, pažeráka, úst, zažívacieho traktu, hrtana ...  
   Napriek všetkým zdravotným rizikám i niekoľkonásobnému zvýšeniu cien tabakových výrobkov spotreba cigariet na Slovensku stúpa. Na jedného obyvateľa (vrátane novonarode- ných detí) pripadá 2 400 cigariet ročne. V Európe sú “pred” nami už len Poľsko a Maďarsko.
   Jedným z riešení, ako otvoriť ľuďom oči,  sú nasledovné opatrenia. Namiesto doterajšieho veľmi nenápadného upozornenia ministra zdravotníctva, že fajčenie škodí zdraviu, sa na krabičkách čoskoro objaví nápis veľkými písmenami: FAJČENIE ZABÍJA. Okrem toho by sa malo skoncovať s mýtusom, ktorý hovorí o tzv. ľahkých a ťažkých cigaretách. Obsah nikotínu, dechtu a ďalších jedovatých látok je vo všetkých cigaretách takmer rovnaký. 
   Fakt, že fajčiari, ktorí si kupujú “lajtky” sú vystavení rovnakému riziku ako fajčiari obyčajných cigariet, je vedecky dokázaný. Tento druh cigariet sa objavil na trhu v sedemdesiatych rokoch a odvtedy sa stal veľmi obľúbeným najmä u žien. S nárastom spotreby ľahkých cigariet stúpol aj výskyt rakoviny pľúc. V rozmedzí rokov 1959 až 1991 sa zvýšil u žien až 17-krát, u mužov 10-krát. “Light´s” sú len psychologickou hrou výrobcov cigariet na zvýšenie predaja, dôsledkom ktorej je zákazník s uspokojujúcim pocitom, že si kúpil cigarety, ktoré mu až tak neuškodia. Výsledok je však podľa lekárov skôr opačný. Cigarety prakticky nemožno rozdeľovať na škodlivejšie a “zdravšie”. Potrebnú dávku nikotínu si každý fajčiar vo svojej cigarete nájde. Stačí vraj len silnejšie potiahnuť. Okrem toho ľahké cigarety nútia fajčiarov k zvýšeniu dennej spotre- by cigariet, čím sa stávajú dokonca oveľa horšie ako cigarety s vyšším obsahom nikotínu. 
   Ďalej by sa na krabičkách mal objaviť zoznam všetkých aditív v cigarete, aby  fajčiari vedeli, čo všetko do organizmu prijímajú.  Podľa smerníc členských štátov EÚ bude nutné upraviť maximálne povolené množstvo dechtu z 15 miligramov na 10, nikotínu z 1,2 miligramu na 1,0 a stanoví sa aj množstvo oxidu uhoľnatého, a to na 10 miligramov.  
   Rovnako potrebný je i zákon na ochranu nefajčiarov. Je dokázané, že aj pasívne fajčenie zabíja.            

-každých osem sekúnd zomrie na svete na následky fajčenia jeden človek
-ak človek prestane fajčiť, začína opúšťať telo po 2 hodinách nikotín,  po 12 hodinách jedovatý oxid uhoľnatý, po 6 hodinách sa znižuje krvný tlak a zlepšený krvný obeh uľahčuje chôdzu a beh. Po 3-9 mesiacoch sa výrazne zlepšuje dýchanie a v priebehu niekoľkých rokov sa i výrazne znižuje riziko srdcového infarktu a rakoviny pľúc.                                                           (ml)
                                   31. máj je vyhlásený za svetový deň bez tabaku                                                                            
-7-
NEKONEČNÁ CHUŤ DO JEDLA

    Ak sa ľudstvo v blízkej dobe neutopí v odpadoch, rozpínajúcich sa oceánoch, či .... , celkom iste sa utopí vo vlastnom sadle.  
   Štvrť miliardy ľudí na svete je extrémne pretučnených a 500 miliónov ľudí je na hrane tohto stavu. Nechýba veľa a ľudstvu sa vymkne spod kontroly vlastné telo. Vedci sa obávajú narastajúcej epidémie. Podľa najnovších výskumov vážia napríklad Američania priemerne o desať percent viac ako pred dvanástimi rokmi. 
   Svet je napriek vojnám, hladomorom, epidémiám a prírodným katastrofám čoraz tučnejší. Vyspelé krajiny doslova napredujú aj na priberaní na váhe. Ľudia si môžu dovoliť nakúpiť čoraz viac potravín. Veľkej obľube sa tešia najmä tie najnezdravšie. Imidž, to znamená mať v ruke hamburger, hot-dog, pizzu, či zemiakové lupienky. Príjem kalórií sa teda zvyšuje a paradoxne klesá ich spaľovanie. V priemyselných krajinách spaľuje organizmus priemerne denne o tristo kalórií menej ako pred niekoľkými  desaťročiami. Odpoveďou na otázku, prečo je to tak, je náš životný štýl. Dedičné dispozície umocňujú tento jav len približne o 30 percent. 
   Na jednej strane je ľudstvo hnané do más tuku, na druhej strane sa na trh dostávajú lepšie a lepšie tabletky, diéty, či  pomôcky ako schudnúť a zbaviť sa prebytočných kíl. 
   V baroku bola tučnota symbolom blahobytu a krásy. Dnes by sa však taká baroková krásavica Misskou stať nemohla.
   Obézni ľudia sú často odsudzovaní a opovrhovaní. Za telom ako hora sa obyčajne skrýva kôpka zúfalstva. Obezita ako choroba preto skrýva nielen fyzické (dýchavičnosť, zvýšený krvný tlak, narušený spánok, pľúcna embólia, cukrovka, kĺbové ochorenia, rakovina čriev a pod.), ale nesie so sebou i psychické riziká. Mnohí pretučnení ľudia dokonca tvrdia, že by radšej oslepli, alebo prišli o ruku, či nohu, než trpieť otrokárstvo vlastného sadla.
   Ukladaniu tukových zásob napomáha nielen nedostatok pohybu a pohodlnosť, ale prispieva k tomu i stres,  pretože práve brušné tukové bunky sú vybavené receptormi stresových hormónov. 
   Tuk rozhodne nepatrí medzi pasívne látky. Zistilo sa, že podobne ako žľazy s vnútorným vylučovaním, produkuje biologicky účinné látky, s cieľom tvoriť a ukladať ďalší tuk. Nedávno objavený hormón leptín vyvoláva v mozgu nechuť jesť a pomáha odbúravať uložený tuk. Pri diéte však tento mechanizmus spôsobuje opačný efekt. Ak telo nedostáva množstvo látok, na aké je zvyknuté, metabolizmus sa spomalí, šetrí sa kalóriami, organizmus ukladá látky do zásoby. Len 5 % obéznych ľudí dokáže takýmto spôsobom trvale zhodiť z nadváhy. Preto je dôležité brániť sa hneď od začiatku - zdravým životným štýlom.                  
                                                                                                                                                (ml)
•	200 miliónov ľudí na svete nemá čo jesť !
•	každé 3 - 4 sekundy zomrie na svete od hladu jeden človek, 80 % obetí hladu tvoria deti do 5 rokov ! 

-8-
HLADUJÚCE AFRICKÉ MILIÓNY

   Kým na severnej pologuli v priemyselných štátoch trápi ľudí až chorobný blahobyt, rozvojový juh sužuje nedostatok vody a základných potravín. 

   Krajiny tzv. Afrického rohu sú na pokraji humanitárnej krízy. V dôsledku dlhotrvajúceho sucha hladuje 16 miliónov ľudí. Najvážnejšia je situácia v Etiópii, kde trpí  hladomorom 7,7 milióna obyvateľov. Medzi najviac postihnuté oblasti patrí Ogaden s hlavným mestom Gode. Denne v tomto meste umiera 14 detí. Miestni zdravotní odborníci tvrdia, že takúto katastrofu táto krajina ešte nezažila. V niektorých oblastiach nezapršalo viac ako tri roky. Gode a jeho okolie sú zaplavené mŕtvymi telami dobytka, oviec a kôz. A miestni obyvatelia vedia, že teraz sú na rade oni. Niektorí odchádzajú na sever v nádeji, že nájdu nejaké jedlo. Je to však zbytočné a mesto sa pomaly mení na cintorín. 

   Prečo teda nepomôže prejedený sever?
Etiópsky minister zahraničných vecí Seyoum Mesfin povedal: “Toto je Afrika. Európa a medzinárodné spoločenstvo sa situácii v Afrike začnú venovať až vtedy,  keď  na televíznych obrazovkách uvidia kostričky.” Kritizoval, že na jeho oznámenia reaguje svet veľmi pomaly a vojna medzi Etiópiou a Eritreou je len výhovorkou. Problém  však je v obsadených etiópskych prístavoch. Napriek tomu sa však USA spolu s EÚ zaviazali dopraviť do Etiópie spolu 1,2 milióna ton potravinovej pomoci. Ktovie, či už nebude príliš neskoro.                                                  (ml)
 
POMOC HLADNÝM CEZ INTERNET
   Prvého júna 2000 uplynul jeden rok od vzniku internetovskej stránky hladu Hungersite. Tento geniálne jednoduchý filantropický projekt dokázal vďaka technológii internetu dať dohromady sponzorov, občanov sveta a agentúru OSN,  ktorí spoločne pomáhajú zmierňovať utrpenie hladujúcich ľudí na svete.
   Za ten jeden rok cez Hungersite občania Zeme malým gestom ľudskosti v podobe kliknutia na počítači darovali spolu 70 miliónov krát jedlo hladujúcim - dohromady viac ako 150 miliónov dávok jedla. Kvapka v mori oproti rozsahu hladomorov na svete, ale strašne veľa pre deti a ženy ktorým darované jedlo zachránilo život a zdravie.
   Keď Hungersite pred rokom vznikol, zomieral od hladu na svete každé 3 - 4 sekundy človek, osemdesiat percent z nich tvorili deti do 5 rokov. V tomto sa na svete veľa nezmenilo, a ak, tak skôr k horšiemu: suchá v Afrike a v Indii, mrazivá zima vo vnútrozemí Ázie, vojny a ďalšie prírodné a ľudské katastrofy k počtu hladujúcich skôr pridali, ako ubrali. Snáď by to mal byť o dôvod viac, aby sme pamätali aspoň na to málo, ktoré môžeme urobiť my sami.
   Základom Hungersite sú ľudia, ktorí pamätajú na hladujúcich sveta a chcú im pomôcť. Ich úlohou je každý deň si spomenúť a kliknúť na  stránku Hungersite  na  Internete. Predtým, než sa
na jeseň 1999 stala stránka Hungersite na Slovensku známejšia, bolo takýchto ľudí na Slovensku denne okolo 50 - 60. Menej ako v mnohých iných postkomunistických krajinách. 
-9-
   Dnes je Slovensko na čele rebríčka týchto krajín a v pracovných dňoch darúva jedlo po Internete okolo 400 obyvateľov SR - viac ako početnejších Poliakov, Čechov alebo Maďarov. Veľké, ale zbedačené Rusko sme v rebríčku darcov predbehli symbolicky 1. januára 2000.
   Na podporu Hungersite medzičasom vznikol celý internetový obchodný dom - The Hunger Site Shopping Village. Percentá z nákupov v ňom idú na nákup potravín pre hladujúcich. Nákupom jedného CD alebo knihy tu darujete hladujúcim až  sto dávok jedla. Aj keď je elektronický obchod u nás ešte len v plienkach, keby mali slovenskí návštevníci Hungersite reálnu možnosť nakupovať v takejto "village", určite by mnohí uprednostnili nákup v nej pred nákupom inde.
   Hungersite začal nedávno vydávať elektronický newsletter, ktorý odberatelia dostávajú raz za jeden-dva týždne. Je kombináciou informácií o aktivitách Hungersite, Svetovom potravinovom programe (WFP) a reklamy podporovateľov. Od júna beží akcia - za každého nového odoberateľa Hungersite Newsletter dostane WFP 5 misiek jedla. Malý extra motív prihlásiť sa.
   Svetový potravinový program má každý deň vo vzduchu 20 lietadiel, na mori 40 lodí a na zemi stovky nákladných áut, železničných vagónov a kde treba slonov dopravujúcich potraviny tam, kde ich je najviac treba. Aby dokázal včas dopraviť potraviny hladujúcim, buduje sklady,  mosty, cesty,  pristávacie dráhy letísk, obnovuje celé železničné trate a oceánske prístavy. Všade,  kde je to možné,  používa dary z Hungersite na nákup potravín od miestnych farmárov, aby tak podporil ich domácu produkciu. Celé toto obrovské úsilie je od nás vzdialené tisícky míľ – a predsa je na dosah ruky na klávesnici počítača. Navštívte stránku www.hungersite.org !
                                                                                                Juraj Mesík, Nadácia Ekopolis
Solidarita
JEDLO ROZDÁVAJÚ UŹ VYŠE 20 ROKOV !

   Voľné združenie JEDLO NAMIESTO ZBRANÍ každý týždeň rozdáva zadarmo jedlo pre bezdomovcov v rôznych mestách na Slovensku. Aktivita, ktorá sa zrodila zo spontánneho nadšenia pár ľudí v decembri minulého roka, je súčasťou celosvetovej siete FOOD NOT BOMBS, ktoré vzniklo v roku 1980 v americkom Bostone. Práve v sobotu, 20.mája 2000 o 17.00 na Námestí SNP v Bratislave si  bratislavská skupina pripomenula 20-te výročie tejto iniciatívy, ktoré sa oslavuje po celom svete.
   Dnes už vyše 200 autonómnych skupín po celom svete rozdáva jedlo hladným a protestuje proti zbytočným výdajom na armádu a zbrojenie, propaguje vegánstvo, ochranu všetkého života a šíri myšlienky solidarity s chudobnými. 
   V Bratislave to bolo tiež jubilejné 25-te rozdávanie jedla, ktoré zoskupenie organizuje každú nedeľu na Hlavnej stanici. Za toto obdobie už aktivisti združenia rozdali množstvo porcií  zdravého vegánskeho jedla. Do rady k hrncu sa vždy postaví približne stovka bratislavských bezdomovcov a hladných ľudí. Na akcii sa hladní aj okoloidúci môžu dozvedieť o cieľoch zoskupenia, o tom ako pomôcť, ale môžu tiež vidieť fireshow,či hru na bubnoch. Priestor pred predajňou McDonald´s si nevybrali náhodou - kontrast chudoby a umelej konformity luxusnej nadnárodnej spoločnosti bude súčasťou upozornenia na problematiku globalizácie.
   Organizátori srdečne pozývajú všetkých na vynikajúci vegánsky guláš podávaný do recyklovaných nádob, záujemci dostanú aj letáky zaoberajúce sa nenásilím, antimilitarizmom, úctou k životu, vegánskym stravovaním, nadnárodnými spoločnosťami, ekologickými otázkami... 
                                                                                                                             Laco Ďurkovič
(Kontakt: Jedlo namiesto zbraní, Ušiakova 2, 841 01 Bratislava, tel: 0903 727 015, mail@jedlo.sk)                                                                                                            

Festivaly, výstavy                                         -10-
JEDEN SVET / ONE WORLD - PRVÝKRÁT NA SLOVENSKU

   Občianske združenie  “Človek v ohrození”, založené slovenskými novinármi v roku 1999, zorganizovalo prvý ročník medzinárodného festivalu dokumentárnych filmov venovaných tématike ľudských práv pod názvom JEDEN SVET 2000 Bratislava. OZ “Človek v ohrození” má za cieľ poskytovať humanitárnu pomoc v rôznych oblastiach postihnutých vojnovými konfliktami, či prírodnými katastrofami doma i vo svete, bez ohľadu na etnickú, náboženskú alebo rasovú príslušnosť. Rôznymi aktivitami sa snaží minimalizovať xenofóbiu, predsudky a apatiu občanov Slovenska k utrpeniu doma ale aj vo svete.
   Festival sa uskutočnil aj vďaka spolupráci so spoločnosťou “Člověk v tísni” pri Českej televízii, v dňoch od 7. do 11. júna v Bratislave. Festivalové filmy sa premietali v Slovenskej národnej galérii na Rázusovom nábreží č. 2 a na Riečnej ulici č. 1, v Českom centre na nám.SNP 12, v divadle Stoka na Pribinovej ul. 1 a v Univerzitnom pastoračnom centre v Mlynskej doline.
   Vysoká návštevnosť prvých dvoch ročníkov festivalu, ktorý sa konal v Českej republike, potvrdila, že záujem verejnosti presahuje bežnú informatívnu ponuku. Jeden svet / One world sa svojím zameraním stal prvým festivalom svojho druhu v strednej Európe.  Ponúka široký okruh problémov od ľavicového teroru, cez pravicové diktatúry, genocídy 20. storočia, potláčané práva žien a detí, až po úsilie domorodých národov zachovať si vlastný spôsob života. Návštevníci festivalu si mohli každý deň konfrontovať svoje názory so slovenskými i zahraničnými hosťami v neformálnych diskusiách.
   Filmy boli tématicky zaradené do piatich  kategórií. Hlavná sekcia “Storočie pamätí”  bola venovaná udalostiam,  ktoré zásadne poznačili naše storočie. “Miznúci svet” sa zaoberá napätím a konfliktami vyvolanými konfrontáciou domorodých národov s dôsledkami globalizácie. Súčasťou festivalu bola aj prehliadka českých filmov v kategórii “Český dokument”. Téma týrania a zotročovania detí sa nachádzala v kategórii “Budúca generácia”  a porušovaniu práv žien sa venovala kategória “Ženy sveta”.  Vzájomné vzťahy Západu,  Ázie a islamu napĺňali poslednú sekciu “Otázky Ázie / Svet islamu”. Tieto vzťahy sú charakterizované spoluprácou a hľadaním spoločných záujmov ale aj neustále obnovovanou nedôverou a nezhodami.
   “Zločiny, ktoré sa držia v tajnosti akoby ani neexistovali. Ukážte ich na svetle,  popíšte ich, zaútočte na ne, zosmiešnite ich v tlači. Skôr alebo neskôr ich verejná mienka zničí.”
                                                                                                                                                (ml) 
Zapojte sa !
ČITATEĽSKÁ SÚŤAŽ  

   Ak ste pozorne čítali časopis “EKOKOMPAS” nebude pre Vás problémom odpovedať na nasledovné otázky už desiateho kola našej súťaže :
1, Čo v praxi predstavuje pojem “nerovnováha medzi bohatým severom a chudobným juhom” ?
2, Koľko ľudí na svete zomiera ročne  od hladu ? 
3, V čom spočíva program  MVO SOSNA “Starám sa o svoju rieku?”
4, Koľko ľudí na Slovensku je vystavených nebezpečenstvu rakoviny v dôsledku fajčenia ? 
5, Na ktorý dátum je stanovený Svetový  deň bez tabaku ?
Odpovede spolu so svojimi nápadmi a pripomienkami zasielajte do konca novembra 2000 na adresu: EKOKOMPAS, Lenka Milonová, 031 04 Okoličné 552, 031 04   Liptovský Mikuláš. Vzžrebovaným výhercom pošleme knihy s ekologickou tematikou.                                       (ml)
Kampane                                                        -11-
KAMPAŇ O KOMPOSTOVANÍ

Bioodpad tvorí podľa prieskumov v SR 30 - 45 % podiel tuhého komunálneho odpadu (TKO), teda odpadu z našich domácností, ulíc, podnikov. Sám o sebe je bioodpad neškodný, ale jeho zmiešavaním z ostatnými druhmi odpadu a vyhadzovaním do smetí škodíme životnému prostrediu. Prispievame tým k zvýšeniu škodlivých nekontrolovateľných reakcií na skládkach a v spaľovniach (napr. na skládkach vzniká nebezpečný plyn - metán, pri pálení bioodpadu s obsahom chlóru unikajú vysokotoxické dioxíny). 
Zároveň musia občania a obce znášať rastúce poplatky za odvoz a likvidáciu komunálneho odpadu. 
Naopak, vytriedením a kompostovaním bioodpadov môžeme ušetriť takmer polovicu z poplatkov za odvoz a likvidáciu zmesných odpadov a získať neškodným, prírodným procesom kvalitné hnojivo (čím ušetríme za nákup hnojív  pre  záhradku), ktoré zvýši úrodnosť a prevzdušní pôdu.
“Spoločnosť priateľov Zeme” v snahe pomôcť ľuďom, obciam, mestám riešiť tento problém a pomôcť tak životnému prostrediu, začala v marci 2000 celoslovenskú "Kompostovaciu kampaň". Jej cieľ - rozšíriť kompostovanie  bioodpadov na  čo najväčšie uzemie SR - sa postupne darí napĺňať.
Dobrovoľníci podrvili bezplatne desiatkam  Košičanov cca 120 m3  konárov, čo trvalo vyše 140 hodín. Podrvený materiál putoval na novozaložené kompostoviská. Do konca roka by sa ich malo vybudovať vyše 100. 
Spoločnosť priateľov Zeme realizuje zároveň množstvo vzdelávacích akcií: bezplatná distribúcia vyše 10 000 letákov a brožúr občanom a obciam, organizovanie infostánkov v centrách Košíc a Bratislavy, prednášky na záhradkárskych schôdzach. Kompostovanie bolo prezentované i na záhradkárskej výstave v Košiciach. Dostavila sa i spätná reakcia občanov, ktorá hovorila o mnohých kompostoviskách vybudovaných svojpomocne.
Viacero obcí začalo vďaka informáciám od Spoločnosti priateľov Zeme s podporovaním a rozvojom domáceho kompostovania napr. v obci Haniska pri Prešove, v Nižnom Čaji i ďalších sa vybudovali prvé domáce kompostoviská.
                                                                                                                (Braňo Moňok, SPZ)

-12-
MENEJ ODPADU - VIAC LESA !
   
   Množstvo papierového odpadu neustále narastá ( v roku 1998 sme ho vyhodili 362 609 ton). Na Slovensku vyhodíme denne do 1000 ton papierového odpadu, ktorý by zaplnil takmer 1 km dlhý nákladný vlak. Každý rok vyhodením papiera do zmiešaného “smetia” zničíme v SR okolo 3500 –4000 hektárov 100 ročného lesa. Viacerí výrobcovia papiera ešte stále používajú pri bielení chlór, alebo jeho zlúčeniny, čím vznikajú aj  vysoko toxické látky s rôznymi škodlivými účinkami.
   V SR zatiaľ zbierame a recyklujeme len 34,6 % (údaj z roku 1998), čo je žalostne málo oproti najlepším západoeurópskym krajinám, kde vyzbierajú a vyrecyklujú až 70 % “použitých” papierov. Niektoré odborné zdroje uvádzajú, že vyššiu úroveň zberu a recyklácie papiera oproti SR dosahujú v súčasnosti aj niektoré rozvojové krajiny Afriky, Južnej Ameriky a Ázie.  V SR nie sú prijaté legislatívne či ekonomické nástroje na podporu šetrného používania a zvýšenia recyklácie papiera. Narastajú prvky plytvania, napr. bezplatné vhadzovanie reklamných materiálov do schránok,  používanie recyklovaného papiera je malé.
   To sú hlavné dôvody, ktoré viedli “Spoločnosť priateľov Zeme” k začatiu kampane pre šetrnejšie používanie papiera a zvýšenie jeho recyklácie v SR pod názvom “Menej odpadu - viac lesa”. V rámci jej zahájenia usporiadala Spoločnosť priateľov Zeme v spolupráci s partnerskými organizáciami v SR rôzne informačné akcie v dňoch 29. a 30. júna 2000.  V 16 mestách usporiadalo 17 občianskych organizácií informačné stánky v centrách miest, distribúciu informačných materiálov, prednášky. Na akciách  ponúkali aj zoznam výrobkov z recyklovaného papiera v SR a zoznam miest, kam je možné odniesť vytriedený papier v ich meste - obci. V Košiciach usporiadala Spoločnosť priateľov Zeme aj výkup zberového papiera, kde mohli občania za prinesený papier získať buď finančné prostriedky, alebo hygienické výrobky z recyklovaného papiera.
   Medzi ciele kampane “Menej odpadu – viac lesa” patrí prijatie daňovej úľavy pre výrobky z recyklovaného papiera, prijatie ustanovenia v zákone o reklame, aby boli doručovatelia povinní nevhadzovať reklamné materiály adresátom, ktorí viditeľne (napr. písomne na schránke) uvedú, že si to neprajú. Ďalej oboznámenie verejnosti so  spôsobmi šetrenia papierom, so zameraním na najväčších spotrebiteľov papiera – úrady, obchodné subjekty  (napr. používanie papiera z oboch strán, hospodárnejšie využitie plochy), zavedenie triedeného zberu papiera pre recykláciu a rozšírenie používania recyklovaného papiera (so zameraním na najväčších spotrebiteľov papiera, hlavne úrady a školy). 
   Kampaň “Menej odpadu – viac lesa” pre úspory a recykláciu papiera finančne podporila Nadácia Ekopolis a do kampane sa zapojili organizácie ako Lesoochranárske zoskupenie VLK centrum v Tulčíku (Prešov),  Lesoochranárske zoskupenie VLK Humenné, Lesoochranárske zoskupenie VLK-TATRY  Liptovský Mikuláš, PČOLA- združenie ochranárov severovýchodného Slovenska Stará Ľubovňa , Za matku Zem  Veľký Krtíš, Za matku Zem  Prešov, SZOPK Senica, Združenie Slatinka Zvolen, Centrum Environmentálnych Aktivít Trenčín, Spoločnosť priateľov Zeme lokálna skupina Revúca, Spoločnosť priateľov Zeme centrum v Košiciach, Zelená Linka Púchov, Dubnická Environmentálna Skupina Dubnica nad Váhom, Ži a nechaj žiť  Bratislava, Ipeľská Únia Šahy, VYDRA - vidiecka rozvojová agentúra Čierny Balog a Centrum mladých ochrancov prírody Kollárovo.
                                                                                                           Laco Hegyi
Kontakt: Spoločnosť priateľov Zeme
               Krivá 5, 040 01 Košice, tel./fax: 095/ 644 61 07, 
               E – mail: spz@changenet.sk

Legislatíva                                                     -13-
KAMPAŇ ZA DOBRÝ ZÁKON O ODPADOCH

   V poslednom období spočívali aktivity Spoločnosti priateľov Zeme v medializácii a rokovaniach s Ministerstvom životného prostredia SR. Výsledky sú dobré i zlé. Dobré je, že MŽP prisľúbilo zapracovať nasledovné požiadavky:
1. 	opatrenia pre transparentnosť recyklačného fondu - verejnosť bude mať prístup k všetkým základným informáciám. Tak sa vytvorí priestor pre verejnú kontrolu účelnosti používania získaných prostriedkov z recyklačných poplatkov.
2. 	zvýšenie poplatku za ukladanie na skládku  ( ide o osobitný poplatok, stanovený zákonom, ktorý nie je príjmom skládky, ale putuje obci). Väčšina sumy poplatku by sa mala prerozdeľovať všetkým obciam, ktoré na skládku odpad dovážajú. Účelovo sa tento bod viaže výhradne na podporu triedeného zberu, kompostovania a minimalizácie odpadov ( v západoeurópskych krajinách je to známe ako tzv. “skládková daň”). Hlavným cieľom je zvýhodniť alternatívne riešenia oproti skládkovaniu a premietnuť škody na životnom prostredí, plynúce zo skládkovania, do jeho ceny. Skládkovanie je spôsob najškodlivejší, dnes je ale zväčša najlacnejší. Aj preto, že v ňom nie sú zohľadnené škodlivé dopady na životné prostredie.
3. 	zapracovanie minimálnych odstupových vzdialeností skládok odpadov od ľudských sídiel, vodných zdrojov a chránených prírodných území . Keďže rad vedeckých štúdií preukázal nárast vážnych zdravotných problémov u ľudí žijúcich v okolí skládok odpadov, je zapracovanie tohto bodu vzhľadom na zdravotné vplyvy veľmi dôležité.
4. 	prístup verejnosti a obcí k pripomienkovaniu Plánu odpadového hospodárstva (POH) SR, nielen POH nižších územných celkov. 

Naopak, MŽP SR do dnešných dní nechce zapracovať :
- zákaz dovozu odpadov zo zahraničia do slovenských spaľovní, cementární.
- zákaz PVC pre obaly, ani nijaké obmedzenie tohto toxického materiálu za účelom zníženia škodlivosti odpadov.
- vyriešenie problému výrobkov spadajúcich pod Recyklačný fond, ale naďalej sa za nerecyklované nebude platiť žiadny poplatok a za recyklované áno.

   Napriek tomu, že MŽP nakoniec prejavilo vôľu zapracovať aspoň niektoré menšie opatrenia (zákaz používania jednorázového riadu, zrušenie bezplatného vydávania tašiek a vrecák), pre nesúhlasné postavenie Ministerstva hospodárstva SR nie sú v pripravovanom zákone zapracované progresívnejšie opatrenia pre minimalizáciu vzniku odpadov.
   Je potrebné poďakovať všetkým, ktorí sa do kampane zapojili, či už svojím podpisom pod petíciu, alebo zaslaním listov za dobrý zákon o odpadoch, a ktorých počet sa vyšplhal na 50 000. Kampaň trvá ďalej, až do prijatia zákona o odpadoch., preto Vás prosíme o podporu pri ďalších aktivitách, ktoré budeme realizovať v najbližšom období.
                                                                                           (zdroj: Ekolisty č.2/2000, ml)               

Pre zdravší život                                            -14-
VEGETARIÁNSTVO

   “Pokiaľ budú na svete jestvovať jatky, dovtedy budú na svete aj vojny.”   L.N.Tolstoj  
   
   Vegetariánstvo nesie so sebou nielen prínos zdravotný, ale má vplyv i ekologický, etický, ekonomický a sociálny. Vegetariánske stravovanie nie je len v tom, čo zjeme, ale týka sa aj nášho zmýšľania, orientácie, životného štýlu. Často sa mu pridružujú pojmy ako racionálny, neegocentrický, harmonický.
   Vegetariánstvo má zastúpenie v ľudskej spoločnosti vo viacerých náboženstvách a filozofiách. Podporovali ho i známe osobnosti, ako bol napríklad Shaw, Socrates, Seneca, Kafka, Rubens, Tolstoj, Platón, Budha, Edison, Einstein, Pythagoras, Newton, Ovidius, Goethe, Hippokrates, Michelangelo, Gándhí, da Vinci...a ďalší.
   Za najzdravší a najekonomickejší životný štýl považujú vegetariánstvo i popredné svetové autority, konrétne Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) a Organizácia pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) pri OSN.
   Prečo je tento spôsob výživy ekonomickejší ? 
   Výroba živočíšnych bielkovín je dnes dvadsaťkrát drahšia ako výroba rastlinných bielkovín. Podľa Doc. MUDr. Wisniewskej-Raskovskej, CSc., sa na ploche 2 ha uživí jeden človek konzumujúci mäso, ale tá istá plocha uživí 14 vegetariánov, resp. 50 vegánov, a to bez chemizácie umelými hnojivami (napríklad na výrobu 1 tony hovädzieho mäsa je potrebných asi 20 ton kvalitného krmiva. Obilie, potrebné na výkrm jedného prasaťa, by stačilo človeku na desaťkrát dlhšiu dobu ako samotné získané mäso).
   Zo zdravotného hľadiska je veľkovýkrm nútený pridávať hormóny, antibiotiká, čo zapríčiňuje neprirodzený vývoj zvierat. Okrem toho sa musíme zamyslieť aj nad etickým aspektom chovu poľnohospodárskych zvierat, ktoré rovnako cítia bolesť, zlé zaobchádzanie, strach.  Zo stresu, ktorý zažívajú zvieratá, vznikajú v ich organizme látky hormonálnej povahy, ktoré následne spôsobujú u človeka neurózy až agresivitu.    
   Je skutočne vegetariánstvo zdravá a plnohodnotná strava ?
   Podľa výskumov je mäsitá strava u človeka trávená oveľa dlhším procesom. Niekedy trvá až týždeň, kým nestrávené mäsové zvyšky prejdú črevami, pričom dochádza k hnilobným procesom a k tým spojenému množeniu miliárd hnilobných baktérií. Pritom vznikajú toxické látky, ktoré prestupujú cez črevnú stenu a zanášajú organizmus. Epidemiologické štúdie za posledných 30 rokov uvádzali, že mäsitá strava vyvoláva u človeka rakovinu čriev, prsníkov, prostaty, aterosklerózu, dnu, cukrovku a mnohé ďalšie choroby. (Naopak vegetariáni trpia týmito chorobami v oveľa menšej miere a dožívajú sa vyššieho veku.) Japonská onkologická spoločnosť sledovala 16 rokov 120 tisíc osôb a zistila, že hlavnými príčinami vzniku rakoviny sú fajčenie a požívanie alkoholu, za nimi nasleduje konzumácia mäsa.
-15-

   Častým argumentom, ktorý zvýhodňuje kombinovanú stravu, je príjem dôležitých bielkovín  v mäse. Tieto sa však bezpochyby nachádzajú v sóji, orechoch, listovej zelenine, zemiakoch, či obilninách. Aj rastlinné tuky sú zdravšie ako tie živočíšne. Obsahujú minimálne 50 esenciálnych aminokyselín a sú bez chemickej úpravy. Ďalšou významnou látkou sú cukry. Biely cukor je však skôr prezývaný “bielym jedom”. Jeho konzumácia vytvára v tele nedostatok vápnika, horčíka, sodíka, chrómu, zinku, B - vitamínov, čo sa prejavuje demineralizáciou kostí a zubov, chrbtice, neurózami, bolesťami hlavy, zhoršeným trávením... a pod. Namiesto bieleho cukru by sa mal používať tzv. repný cukor. Úplne najlepším riešením je med, ktorý má výborné liečivé účinky (zlepšuje činnosť srdca, ciev, obličiek, hojenie rán, pomáha pri vredových ochoreniach a tvorbe krvi, ukľudňuje, zlepšuje pamäť, odstraňuje nespavosť). Biela múka má na organizmus takmer rovnaký účinok ako biely cukor. Namiesto nej by sa mala pozornosť venovať tmavej múke, alebo konzumácii naklíčených semien, ktoré pomáhajú pri stabilizácii optimálnej váhy. 
   Našli by sme možno ešte tisíc dôvodov, prečo je vegetariánstvo lepším životným štýlom. Žijeme v dobe, kedy sa človek vďaka širokým možnostiam môže rozhodnúť. Pri výbere tovaru však skúsme uprednostniť miestne výrobky podľa hesla: “Mysli globálne - jedz lokálne.” Doprava potravín z veľkých vzdialeností totiž priamo súvisí s radom ekologických, ekonomických a sociálnych negatív.
                                                                                             (zdroj: Ekolisty č.2/200, ml)

 EKOLÓGIA, VEGÁNSTVO A ŽIVOTNÉ PROSTREDIE VO FAKTOCH 

- viac ako 40% všetkých obilnín sa využíva ako krmivo pre dobytok. Keby sa spotreba mäsa znížila na svete len o 10%, uvoľnilo by sa ročne viac ako 12 miliónov ton obilia, ktoré by mohli nasýtiť 20 miliónov ľudí.
- Rovnaká plocha poľnohospodárskej pôdy, ktorá uživí 1 človeka, ktorý je mäso, by uživila 12 vergetariánov, alebo až 50 vegánov.
- Každý, kto sa preorientuje na vegánsku stravu, ušetrí ročne 4050 metrov štvorcových lesa
- Na produkciu kila pšenice je potrebných 224,7 litrov vody
- Na produkciu kila mäsa potrebujeme 22 470 litrov vody
- Kalórie z fosílnych palív, ktoré je potrebné vynaložiť na získanie jednej kalórie z bielkovín : - hovädzieho mäsa: 78 kalórií, mlieka: 36 kalórií, sójových bôbov: 2 kalórie. Produkcia sóje je teda 39 krát energeticky menej náročná, ako produkcia hovädzieho mäsa.
- Až 50% tropických dažďových pralesov je zničených kvôli živočíšnej výrobe, avšak v Amazónii bolo od roku 1998 vyrúbaných 55 miliónov hektárov pôvodnej rozlohy, z ktorej 75% bolo vyrúbaných za účelom chovu dobytka.                  
                                                                         
                                                           (zdroj: materiály OZ “ Jedlo namiesto zbraní”, ml)                     

-16-
ADRESÁR EMVO, časť 2.

Greenpeace je slovenskou pobočkou jednej z najznámejších ekologických organizácií na svete, ktorá má 2,5 milióna členov a pobočky vo viac než tridsiatich krajinách sveta. V našej krajine sa jej činnosť, okrem spolupráce na medzinárodných projektoch ( Deti veľrybám, Globálny štát Waveland), sústreďuje na energiu (Protijadrová kampaň, Fénix - program alternatívnej energie, Lobovanie v energetickej politike). 

P.O. Box 58, 814 99  Bratislava, tel.: 07/ 52931340, fax: 07/52931341,
slovakia@greenpeace.sk, www.greenpeace.sk/ 
 
Ipeľská únia - ochranárske a kultúrne združenie, ktoré bolo založené v roku 1992 v Šahách a  v Balašských Ďarmotách. Vzniklo s cieľom  ochrániť ešte existujúce prírodné a kultúrne hodnoty Poiplia.

Jozsef Wollent - výkonný riaditeľ Ipeľskej únie, Hlavné námestie 12, P.O.BOX 58, 036 01 Šahy 
tel., fax: 0812/ 32 88, ipelunion@changenet.sk , www.fns.uniba.sk/zp/ipel/index.htm 

Karpatské ochranárske združenie altruistov Trenčín (KOZA) je organizácia, ktorej náplňou je praktická ochrana prírody v oblasti Bielych Karpát. Organizuje letné pracovné tábory a víkendovky, ktorých sa môžu zúčastniť ľubovoľní dobrovoľníci.

Hurbanova 3, 911 01  Trenčín , tel.: 0831/ 540 623, 
fax: 0831/ 582 331, kozatrencin@changenet.sk 
 
Lesoochranárske zoskupenie VLK - hlavným poslaním je záchrana slovenských lesov. Snaží sa o to predovšetkým  formou apelovania na zmenu lesného zákona, zdôrazňovaním negatívneho vplyvu hospodárenia v lesoch na povodne, vytváraním súkromnej rezervácie, organizovaním brigád, ale z veľkej miery aj environmentálnou výchovou (prednášky, koncerty, infostánky, letáky a publikácie, uverejňovanie príspevkov v masmédiách a pod.).  

č.d. 27, 082 13  Tulčík, tel./fax: 097/ 778 94 88, alfa@wolf.sk, www.wolf.sk 

Ľudia a voda je mimovládna organizácia pracujúca na medzinárodnej úrovni. V jednom zo svojich  programov upozorňuje na negatívne vplyvy na poľnohospodárstvo (suchá, povodne, erózia...), hľadá  príčiny týchto javov a  poskytuje odbornú pomoc pri dôležitých environ- mentálnych problémoch v oblasti vodného hospodárstva, lesníctva a poľnohospodárstva, správy vodných tokov a krajinnej ekológie.

Pražská 4, 040 11  Košice, tel./fax: 095/ 642 81 84, 095/ 642 81 84,
mvolav@changenet.sk , www.changenet.sk/mvolav/ 

Mestský výbor SZOPK Bratislava - zväz je koordinačným centrom bratislavských organizácií  SZOPK. Každoročne poriada v hlavnom meste týždňovú filmovú  prehliadku - Ekofilm, priebežne organizuje brigády v prírode, semináre, súťaže, či tábory.
Godrova 3/b, 811 06  Bratislava, tel.: 07/ 544 139 68, 
mvszopk@internet.sk, www.fns.uniba.sk/zp/mvszopk/index.htm 
 -17-
 
Národný trust Slovenska  je zaujímavý svojím poslaním zvyšovať kultúrnohistorické povedomie obyvateľov a trvalo uchovať historické objekty a prírodné lokality pre budúce generácie. V záujme tejto organizácie je sprístupňovanie historických objektov a lokalít pre verejnosť, zvyšovanie povedomia v spoločnosti prostredníctvom činnosti informačných centier, poradenstvom, publikáciami..., združovanie odborného a ľudského potenciálu za účelom zachovania a efektívneho využitia historických objektov a lokalít, zabezpečovanie trvalej ochrany a využitia vlastných a spravovaných objektov, územných celkov, krajinných a historických štruktúr a pod.

P.O. Box 16, 810 00  Bratislava 1, tel.: 07/ 529 327 95,
nts@changenet.sk, www.changenet.sk/nts/ 

Pospolitosť harmonického života - “Kdesi-tamsi, za siedmimi horami a siedmimi dolami, na jedných lazoch pri Zvolene, žijú ľudkovia hľadajúci cestu neubližovania a blízkosti tichému hlasu prírody. Ak prídete, tak sa potešia.

Kašiak Mirec, Záježová 134, 962 63  Pliešovce, tel.: 0862 / 544 14 86, kasiak@changenet.sk 

Pre prírodu - hnutie, ktoré sa usiluje o praktickú ochranu prírody a v tomto duchu organizuje i zaujímavé tábory cez letné prázdniny. 

Halalovka 63, 911 01  Trenčín, tel.: 0831/ 658 23 33, 658 23 30 
fax: 0831/  658 23 31, preprirodu@changenet.sk 
 
Prešovská bicyklová skupina Kostitras je dobrovoľné občianske združenie, ktorého poslaním je propagovať rozvoj dopravy a zdravého životného štýlu, vyvíjať aktivity pre rozvoj bicyklovej dopravy na území mesta Prešov, v prešovskom kraji a aj v rámci cezhraničnej spolupráce, zastupovať záujmy občanov a presadzovať ich požiadavky voči miestnej samospráve. 

Levočská 2, 080 01 Prešov , tel.: 091/ 771 33 44, kostitras@vadium.sk, 
kostitras@changenet.sk , www.changenet.sk/kostitras/ 

Regionálne environmentálne centrum (REC) - Poslaním a cieľom centra je prispievať k riešeniu environmentálnych problémov v rámci celého stredoeurópskeho a východoeurópskeho regiónu, do ktorého patrí v súčasnosti 15 krajín: Albánsko, Bosna-Hercegovina, Bulharsko, Chorvátsko, Česká republika, Juhoslávia, Macedónsko, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, ako aj pobaltské štáty Estónsko, Litva a Lotyšsko. Hlavnou misiou REC v týchto krajinách je podporovať spoluprácu medzi mimovládnymi organizáciami, vládami a vládnymi inštitúciami, podnikateľskou sférou a ďalšími environmentálnymi skupinami, a to predovšetkým prostredníctvom posilnenia výmeny informácií a podporou účasti verejnosti v rozhodovacích procesoch týkajúcich sa životného prostredia. 

Vysoká 18, 811 06  Bratislava, tel./fax: 07/ 529 642 08, rec@changenet.sk , www.rec.sk/ 

Súťaže                                                     -18-
ENVIROPROJEKT

   Slovenská agentúra životného prostredia vyhlasuje  1. ročník národnej súťaže environmentálnych  projektov pod názvom Enviroprojekt.  Cieľom je zvýšiť záujem  verejnosti o problematiku ochrany a tvorby ŽP. Riešitelia sa môžu prihlásiť v rámci jednej zo štyroch  nasledovných  kategórií: 
 I.  kategória : druhý stupeň  základných škôl, 
II. kategória : stredné školy, 
III.kategória : vysoké školy, 
IV.kategória : laická verejnosť. 
    Súťažiť môžu jednotlivci, aj autorské kolektívy. SAŽP riešiteľom ponúka konzultačnú sieť svojich pracovísk na území SR. Projekty budú hodnotiť odborníci SAŽP a  iných odborných organizácií. Každý riešiteľ obdrží odborný oponentský posudok. Do súťažnej prehliadky, v rámci kategórií,  najlepšie projekty vyberie odborná komisia. SAŽP ako vyhlasovateľ a organizátor súťaže zabezpečí, aby tieto projekty boli spracované a vystavené vo forme posterov na Envirofilme. 
   Odborná komisia pre trojročné obdobie 1999/2000 až 2001/2002 (súťažná prehliadka sa uskutoční každý rok) vyhlasuje nasledovné tematické okruhy problémov, na základe ktorých si riešitelia sami konkretizujú tému: 
•	Spracovanie postrehov o javoch, ktoré podľa pozorovania žiakov v mieste bydliska (mesto, mestská časť, obec) sú pri zaobchádzaní s odpadmi v rozpore s ochranou a tvorbou životného prostredia (I.kategória)
•	Spracovanie postrehov o nebezpečných látkach s vplyvom na zdravie človeka a životné prostredie, s ktorými žiaci prichádzajú v civilnom živote do styku, s návrhom opatrení na ich obmedzenie alebo úplnú náhradu nezávadnými látkami (I.kategória)
•	Vypracovanie návrhu bezpečného ohniska v prírode alebo zásad požiarnej ochrany pri táborení v lese (I.-II. a IV.kategória)
•	Identifikácia (v obci, okrese) nepovolenej skládky a popis všetkých negatívnych javov, ktoré podľa pozorovania na mieste vplývajú na prírodné prostredie v okolí takejto skládky (ako metodickú pomôcku použiť smernicu MŽP SR č. S-1 z r.1993 o posudzovaní existujúcich skládok) s návrhom opatrení na odstránenie príčin znečisťovania (II.kategória)
•	Charakteristiky zdravotného stavu obyvateľstva u vybraného okresu v ohrozenej oblasti životného prostredia, podiel chorôb ovplyvnených stavom životného prostredia, kvantitatívne (štatistické) vyhodnotenie situácie (II.-IV. kategória)
•	Dejinná exkurzia do histórie obce, časti obce, časti katastra (II.-IV. kategória)
•	Námety na záchranu historicky cenných objektov v obci i mimo obce (II.-IV.kategória)
•	Námety na revitalizáciu priestoru sídiel (II.-IV.kategória)
•	Monitorovanie environmentálneho označovania v súčasnosti používaného výrobcami v SR (II.-IV.kategória)
•	Analýza prínosov environmentálneho označenia na výrobku pre výrobcu a predajcu (II.-IV.kategória)
•	Návrh na (rámcové) právne predpisy (zákony, vykonávacie predpisy a predpisy inej právnej sily), ktoré by pomohli viac motivovať pôvodcov odpadov (najmä priemyselné podniky) uplatňovať integrovanú koncepciu odpadového hospodárstva v praxi (využiť poznatky zo zahraničia) (III.kategória)

-19-
•	Vypracovanie štúdie zameranej na zhodnotenie kladov a záporov spaľovania odpadov a vymedzenie tohto spôsobu nakladania s odpadmi (vo väzbe na súčasný stav technickej infraštruktúry odpadového hospodárstva v Slovenskej republike – demonštrovať na príkladoch) (III.kategória)
•	Historické štúdie obcí a mikroregiónov (III.-IV. kategória)
•	Námety a projekty na ekologicky vhodné využitie územia katastrov, prirodzeného potenciálu sídla (III.-IV. kategória)
•	Projekty na revitalizáciu sídiel, ich častí, častí katastra (III.-IV.kategória)
•	Analýza situácie (v mieste bydliska) s návrhom opatrení na predchádzanie a minimalizáciu vzniku odpadov v domácnostiach a vo vybraných zariadeniach poskytujúcich služby obyvateľstvu (obchodné domy, stravovacie jednotky a pod.) (IV.kategória)
•	Spracovanie predstavy – požiadavky laickej verejnosti na dostupnosť informácií, ktoré považujú z hľadiska ochrany pred účinkami chemických látok a prípravkov za dôležité, a ktoré očakávajú od štátu, že im budú prostredníctvom príslušných odborných organizácií poskytované (IV.kategória)
•	Zdokumentovanie narušenia reliéfu a krajinného obrazu v dôsledku povrchovej ťažby a jej dopadu na životné prostredie (všetky vekové kategórie riešiteľov)
•	Inventarizácia nevyužitých plôch vo vybranom katastrálnom území s návrhom na funkčné využitie (všetky kategórie)
•	Prieskum verejnej informovanosti k významným dňom životného prostredia a k vysvetleniu pojmov “ environmentalistika” a “ekológia” podľa rôznych vekových kategórií občanov a sociálnych vrstiev spoločnosti (všetky kategórie)
•	Návrh didaktických pomôcok zameraných na zložky životného prostredia, ekosystém alebo ochranu biodiverzity (všetky kategórie)
•	Spracovanie návrhu na náučný chodník alebo náučnú lokalitu mimo chráneného územia (škola, obec, mesto) so zameraním na poznanie a ochranu prírody, s využitím prírodných daností a hodnôt záujmového územia nachádzajúceho sa v regióne (všetky kategórie)
•	Spracovanie návrhu na propagačný materiál (plagát, skladačka a pod.) so zameraním na poznanie a ochranu prírody a krajiny (všetky kategórie)
•	Námety, názory, projekty na revitalizáciu, oživenie a dotvorenie areálov materských škôl, základných škôl, detských ihrísk (všetky kategórie)
•	Vytvorenie a udržiavanie verejnej zelene – parčíkov (všetky kategórie)
•	Námet, úprava, údržba, tvorba malých segmentov krajiny, sídla (areál prameňov, studničiek, pietne miesta) (všetky kategórie)
•	Prieskum verejnej mienky – informovanosť o environmentálnych označeniach, vplyv označenia na rozhodovanie pri výbere kupujúcim (všetky kategórie)

   Okrem vyhlásených tém ponechávame možnosť návrhu vlastnej témy riešiteľom. 
   Kritériá hodnotenia určí komisia, ktorej úlohou je: aktualizovať, navrhovať a vyhlasovať témy na najbližšie trojročné obdobie, zabezpečiť profesionálne posúdenie predložených prác podľa odbornosti, zúčastniť sa každoročnej prehliadky (oponentúry) a slávnostného vyhlásenia najlepších projektov. 
   Súťažné projekty pod heslom “Enviroprojekt” posielajte na e-mailovú adresu: kizek@sazp.sk,  alebo na adresu agentúry:  SAŽP - UR, Tajovského 28, 975 90 Banská Bystrica. 
              Odborný garant súťaže: Tomáš Kizek, UR SAŽP, tel.: 088 / 4132153,                       
Pozn.: 
1.8.2000 bola sieť SAŽP pretransformovaná do systému Štátnej ochrany prírody (ŠOP).     (ml)

“Dobrý deň,” pozdravil Malý princ.
“Dobrý deň,” povedal obchodník.
Bol to obchodník s patentnými tabletkami utišujúcimi smäd.
Keď človek prehltne jednu týždenne, nemusí už piť.
“Prečo to predávaš ?” spýtal sa Malý princ.
“Je to veľká úspora času,” odpovedal obchodník. Znalci to vypočítali. Za týždeň sa ušetrí päťdesiat tri minút.”
“A čo sa urobí s tými päťdesiatimi tromi minútami?”
“Čo kto chce . . .”
Keby som mal päťdesiat tri minút nazvyš, išiel by som celkom pomaličky ku studničke...”  

                                                                   (A. de Saint Exupery, 1946)

Časopis EKOKOMPAS,   1. ročník, 10. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS,  031 04 Okoličné 552,  tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, Šéfredaktor: Lenka Milonová, Redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová, Jazyková úprava: Jana Júdová, Koordintátor a odborný garant: Pado Rudolf – Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY.   Príspevky do časopisu sú vítané.           
Vznik  časopisu  bol umožnený na základe  podpory poskytnutej od Nadácie pre deti Slovenska, Nadácie bratov Rockefellerovcov, Mesta Liptovský Hrádok a neziskovej organizácie A-projekt. 

10 / 2000
 
     Z OBSAHU: 
•	Téma čísla  ŽIVOTNÝ ŠTÝL
•	Predstavujeme SOSNU 
•	Svetové problémy TIBET VO FAKTOCH
•	JE NÁS NA ZEMI PRIVEĽA 
•	FAJČENIE ZABÍJA
•	NEKONEČNÁ CHUŤ DO JEDLA
•	HLADUJÚCE AFRICKÉ MILIÓNY
•	Pomoc cez internet
•	Pre zdravší život VEGETARIÁNSTVO
•	Kampane MENEJ ODPADU-VIAC LESA, KOMPOSTOVANIE
•	Legislatíva - ODPADY
•	ADRESÁR EMVO, 2. časť
•	Súťaž    ENVIROPROJEKT 

      Japonské bábätká, ktoré sa narodili v roku 1999, majú pred sebou veľmi dlhý a zdravý život. Vyplýva to z výskumu svetovej zdravotníckej organizácie WHO, ktorý sledoval dĺžku života na základe chorobnosti. Zistilo sa, že najzdravšie žijú Japonci s priemernou predpokladanou dĺžkou života 74,5 roka. Za nimi nasleduje Austrália a Francúzsko. Najhoršie dopadli africké štáty, kde napríklad Sierra Leone má predpokladanú priemernú dĺžku života len 25,9 roka.  Za tieto zlé výsledky môže predovšetkým nekontrolovateľná epidémia AIDS. Medzi najčastejšie ochorenia v týchto krajinách patrí taktiež  slepota, ochrnutie, či malária, ktorými najviac trpia deti. Ľuďom v najbohatších oblastiach uniká v dôsledku zlého zdravotného stavu     9 % života, tým chudobnejším až 14 %. Podľa WHO v 24 štátoch sveta  dosiahne dĺžka života 70 rokov, a naopak, v 33 štátoch klesne pod hranicu 40 rokov.                           
                                                         (ml)