8 / 2000
     Z OBSAHU: 

•	Téma čísla - PRIEHRADY 
•	SVETOVÉ PRIEHRADY V SKRATKE
•	SLOVENSKO A PRIEHRADY
•	Michal Kravčík - ZASTAVME VYSUŠOVANIE SLOVENSKA  
•	Verejnosť - OBČIANSKY MONITORING VODY
•	Projekt 10 000 STROMOV LIPTOVA
•	FOND NA EKOLOGICKÚ OBNOVU POVODÍ SR
•	Ekoknižnica SZOPK
•	Rubrika NAJ . . . 
•	Súťaže: Talenty Matky Zeme, Čitateľská súťaž  

   Domovské právo na pevnine nie je len pre človeka, ale aj pre vodu i biotopy. Ak niet vody, niet života. Náš konzumný svet nás zahnal do prepadliska povrchnosti, arogancie k hodnotám a k intolerantnosti k všetkému, čo je okolo nás. Z toho pramení aj naše chápanie súvislosti i márnotratné pôsobenie na Modrej planéte. Ak by sme zabudli na materiálne hodnoty, otvorilo by nám to oči i dušu a pochopili by sme napríklad aj to, že v kvapke vody sa odráža celý svet a odovzdali by sme našim deťom aspoň to, čo súčastná generácia zdedila od predchádza- júcej. 
             
                Michal Kravčík, Ľudia a voda

-2-
Namiesto úvodu . . .
Najväčším problémom ľudstva je voda

   22. marca si pripomíname “Svetový deň vody”, ktorý vyhlásilo Valné zhromaždenie OSN v roku 1992 na podnet Medzinárodnej organizácie pre zásobovanie pitnou vodou  (IWSA) so sídlom v Londýne. 
   Tento rok sa “Svetový deň vody” niesol v duchu motta – Voda pre 21.storočie. Voda je jedným z prírodných živlov, bez ktorých by život na Zemi nebol možný. Intenzívny rozvoj priemyslu, poľnohospodárstva, rast počtu obyvateľov, zvyšovanie životnej úrovne podmienené rastom výroby, ale i nezhodnotená nízka cena vody vyvolali určité rozpory vo vzťahu voda – človek – spoločnosť. Neustálym tlakom civilizácie na prostredie sa v niektorých oblastiach sveta stáva voda limitujúcim faktorom ďalšieho rozvoja spoločnosti.
   Vzhľadom na situáciu v 70. rokoch sa začalo hovoriť o svetovej kríze zásobovania vodou. Vtedy začalo dochádzať k zavŕšeniu zásahov do prirodzeného hydrologického cyklu a k narastaniu obrovského znečistenia vodných zdrojov, čím tieto problémy nadobudli globálny charakter.
   Medzi piatimi základnými problémami civilizácie – voda, výživa, zdravie, ekológia a energetika – je voda na prvom mieste a považuje sa za najväčší problém budúcnosti. Existujúce vodné zdroje sa dostávajú pod tlak čoraz vyšších spotrebiteľských nárokov svetovej populácie. Pričom už v súčasnosti má obmedzený alebo žiadny prístup k zdrojom pitnej vody asi 16 percent svetovej populácie. V roku 1990 pri populácii 5,3 miliardy trpelo nedostatkom vody na svete 355 miliónov obyvateľov (6,4 %)  v 28 krajinách sveta. Na základe toho sa predpokladá, že v roku 2050 pri populácii 10 miliard sa ich počet zvýši na neuveriteľných 4,4 miliardy v 58 krajinách, čo by predstavovalo 44 % z celkovej populácie na Zemi.
                                                                                                  Mgr. Rudolf Pado             

Téma                                                   -3-      
SVETOVÉ PRIEHRADY V SKRATKE

   Za veľkú priehradu sa považuje priehrada s hrádzou vyššou ako 15 metrov (to je výška štvorposchodovej budovy). Doteraz sa ich vo svete vybudovalo viac než 40 tisíc. Z nich vyše 300 sú tzv. gigantické priehrady s výškou priehradného múru najmenej 150 metrov.
   Čína doteraz vybudovala asi 19.000 veľkých priehrad, USA 5.500, za nimi nasledujú krajiny bývalého Sovietskeho zväzu, Japonsko a India. Brazília je na desiatom mieste s 516 veľkými priehradami. USA má najväčší počet gigantických priehrad (50), nasledujú ich krajiny bývalého Sovietskeho zväzu, Kanada a Brazília (16).
   Kvôli veľkým priehradám sa doteraz vysťahovalo 30-60 miliónov ľudí, väčšina z nich je z Číny a Indie. Ročne sa z tohto dôvodu vysídlia 2 milióny ľudí. Neraz sú ľudia nútení opúšťať domovy pod hrozbou násilia štátnych orgánov. V Guatemale bolo v roku 1982 povraždených 369 Mayov, vrátane detí a žien po tom, čo odmietli prijať nedostatočné odškodnenie za stratu svojich domovov kvôli výstavbe priehrady Chixoy.
   V päťdesiatych až sedemdesiatych rokoch sa za rok postavilo priemerne tisíc veľkých priehrad, v deväťdesiatych rokoch už “iba” približne 260 ročne. V roku 1994 ich bolo vo výstavbe asi tisíc. Najväčší počet veľkých priehrad vo výstavbe je v súčasnosti v Číne, za ňou nasleduje Turecko, Južná Kórea a Japonsko.
   Veľké priehrady zaplavili viac než 400 tisíc km2 najúrodnejších riečnych nív, lesov a mokradí s najvyššou biodiverzitou (ide o územie rovné rozlohe Čiech, Slovenska, Maďarska, Rakúska a tretiny Poľska dohromady).
   Doteraz zahynulo viac než 13.500 ľudí po deštrukcii asi 200 priehrad, keď sa buď pretrhli ich hrádze alebo sa cez ne prevalila voda. (Tento údaj však nezahŕňa obete v Číne, pretože presné údaje z nej nie sú k dispozícii. Keď sa v dôsledku tajfúnu v auguste 1975 dvom veľkým čínskym priehradám v provincii Henan pretrhli hrádze, smrť v ich troskách našlo 80-230 tisíc ľudí. Túto katastrofu čínska vláda dlho utajovala a informácie o nej prenikli do sveta až v roku 1995.)
   Väčšina veľkých priehrad sa buduje kvôli závlahám a takmer všetky gigantické priehrady vyrábajú energiu (hydroelektrárne produkujú takmer jednu pätinu svetového výkonu elektrickej energie). Priehrady tiež zabezpečujú ochranu proti povodniam, vodu pre veľkomestá a uľahčujú splavňovať rieky.
   O elektrickej energii vyrobenej v hydroelektrárňach sa hovorí, že je lacná. To však platí iba vtedy, keď už priehrada stojí. Problémom ostávajú obrovské investičné náklady na ich výstavbu a množstvo vyvolaných investícií. Reálne náklady na výstavbu hydrocentrál sú naviac takmer vždy podstatne vyššie než sa predpokladalo, v priemere o 30 percent (napr. brazílsko-paraguajská priehrada “Itaipú” pohltila 20 miliárd dolárov, jej výstavba trvala 18 rokov a produkuje oproti projektom o 20 percent menej elektrickej energie). Energiu z hydroelektrární rovnako nemožno považovať ani za “čistú”, pretože ju sprevádza ničenie riečnych ekosystémov a množstvo sociálnych problémov.
   Podľa ochranárov prioritu pred výstavbou nových zdrojov energie musia dostať úspory, zvyšovanie účinnosti existujúcich zdrojov a tiež zefektívnenie využívania už vyrobenej energie. Ak aj napriek tomu sú potrebné nové zdroje, ochranári uprednostňujú využívať obnoviteľné zdroje energie (biomasu, slnko, vietor), ktoré už v súčasnosti sú komerčne zaujímavé. Aj malé vodné elektrárne môžu byť perspektívnym lokálnym zdrojom.

-4-

   Priehrady chránia pred bežnými povodňami, avšak často nie pred mimoriadnym zvýšením prietoku. Ak sa v prípade mimoriadnych zrážok pretrhnú priehradné múry, deštrukcia veľkých priehrad obyčajne spôsobuje podstatne väčšie škody, ako keby tam vôbec neboli.
   Väčšina vody z veľkých priehrad je určená pre poľnohospodárstvo, iba malý podiel je určený na zásobovanie miest. Zavlažovacie systémy vo všeobecnosti všade vo svete vodou veľmi plytvajú. Najlacnejší a najúčinnejší spôsob zásobovania veľkomiest pitnou vodou je zvýšenie schopnosti krajiny zadržiavať vodu (ochranou lesov, zmenou poľnohospodárskych a vodohospodárskych praktík), skvalitnenie závlahových poľnohospodárskych systémov a vodovodnej i kanalizačnej siete v mestách.
                                                                                                                      (ml)

-5-
SLOVENSKO A PRIEHRADY

   Klesajúce nároky na spotrebu vody, nedostatočné využívanie súčasných kapacít, veľká finančná náročnosť projektov, ako aj nové poznatky odborníkov popierajúce zastarané koncepcie, si vynucujú vecnú diskusiu o potrebe  výstavby ďalších vodných nádrží na Slovensku.
   Slovensko má bohatú tradíciu v stavbách priehrad. V 16. až 18. storočí tzv. tajchy výrazne ovplyvnili rozvoj banskoštiavnického regiónu. Začiatkom 20. storočia sa budovali najmä malé vodné nádrže. Až po druhej svetovej vojne prišli na rad veľké nádrže slúžiace najmä na energetické účely - Oravská priehrada, vážska kaskáda nádrží, či Liptovská Mara. V SR je dnes 276 vodných nádrží. 
    Presný účel výstavby priehrad však  zväčša neexistoval a v priebehu desaťročí sa neraz menil. Príkladom je história výstavby vodného diela Slatinka, naplánovaného v roku 1954. Investor udával viaceré dôvody stavby, raz to boli závlahy, potom energetické využitie, inokedy voda na priemyselné účely. Na konci 70. rokov sa začalo o Slatinke hovoriť ako o vodnom diele nevyhnutnom na prevádzkovanie jadrovej elektrárne v Mochovciach. Slovenské elektrárne, a.s., Bratislava však neraz deklarovali, že nádrž nepotrebujú - okrem iného preto, lebo prietok Hrona je v tejto oblasti dostatočný. 
   Pri výstavbe priehrad a pri prevádzkovaní je potrebné počítať s množstvom komplikácií. Napríklad mnohé melioračné úpravy vážne narušia prirodzený stav vody v krajine. Nádrže sa zanášajú, strácajú na energetickom potenciáli, a preto si vyžadujú väčšiu údržbu, ako sa pôvodne predpokladalo. Pri výstavbe vodárenských nádrží (nádrží s pitnou vodou) sa zasa hovorí o zásahoch do prírody, lebo sa zväčša stavajú na relatívne nedotknutých územiach. Zároveň sa diskutuje aj o ich opodstatnenosti, lebo spotreba vody v SR klesá. Výstavba vodných diel je preto čoraz drahšia. Rezort pôdohospodárstva však nemá dostatok prostriedkov ani  na rekonštrukciu starých nádrží, vodovodov a výstavbu chýbajúcej stokovej siete s koncovým stupňom čistiarní odpadových vôd.    
   Napriek obrovským finančným investíciám je využiteľnosť vodárenských nádrží oveľa menšia, ako sa pôvodne predpokladalo. Priehrada Nová Bystrica sa využíva iba zo štvrtiny, a preto sa plánuje s výstavbou potrubia do Žiliny. Vodárenská nádrž Starina sa zasa využíva na necelých 40 % potenciálnej kapacity. Ak by sa vzal do úvahy aj potenciál tretej, nedostavanej etapy, percento by bolo ešte nižšie. Percentám využiteľnosti nasvedčuje predovšetkým fakt o znížení spotreby vody.  Kým v roku 1990 predstavovala spotreba vody 433 litrov na osobu a deň, v roku 1996 sa znížila na 301 litrov a stále klesá. 
   Napriek tomu sa v najbližších rokoch ráta s výstavbou ďalších vodných nádrží v lokalitách Garajky, Hronček a Tichý Potok. Pričom vodohospodárska koncepcia nevenuje väčšiu pozornosť možnostiam podzemných zdrojov, šetreniu vodou, či zníženiu jej strát pri preprave. V roku 1996 predstavovali na Slovensku straty  v dôsledku zlého technického stavu vodovodnej siete 22,2 % z objemu vyprodukovanej vody. Na porovnanie, v susednom Rakúsku dosahujú straty zhruba 12%. Rekonštrukcia vodovodnej siete na Slovensku by si však vyžiadala asi 2 miliardy korún. 

-6-

tab. Špecifická spotreba vody v SR ( v litroch na občana a deň)

NIEKOĽKO VÝROKOV K PRIEHRADÁM

   “Starčekovia sa nemôžu sťažovať, životný štandard im zabezpečíme...”, povedala o vysťahovalcoch z obcí zatopených Liptovskou Marou pracovníčka Domova dôchodcov v Likavke. Priehrada pred 22 rokmi zatopila štrnásť dedín a v auguste 1997 pre vysídlencov žijúcich v uvedenom ústave usporiadal prevádzkovateľ priehrady výlet loďou nad miestami ich niekdajších domovov...

   “Takmer 30-ročná stavebná uzávera v sídliskách Hruštiny Mojšova Lúčka, Mojš, Strečno a Nezbudská Lúčka vyvoláva stav apatie medzi občanmi. Záver: Zdá sa, že je vhodná atmosféra na súhlasné stanovisko postihnutých občanov k presťahovaniu.”   (Z dokumentu “Činnosť Konzultačno-informačného strediska práce s verejnosťou a sociologický prieskum”, December 1992)

   “Systematická práca s verejnosťou ... je založená na usmerňovaní, dávkovaní a primeranom obsahovom zameraní informačného toku smerom k verejnosti. Na základe včasného odhalenia zdroja a podstaty jednotlivých problémových situácií je možné ich riešenia rozložiť v čase, čo vylučuje možnosť prepuknutia sústredeného, kumulatívneho a tým aj ťažšie zvládnuteľného konfliktu...” (Vybrané kapitoly z príručky k účasti verejnosti podľa zákona NR SR č. 127/94 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, November 1994)

    “Vysídľovanie obyvateľstva a demolácia obytných objektov sa nepredpokladajú realizovať jednorázovo a hromadne. Obyvateľstvo sa predpokladá ponechať na dožitie. Po dožití jednotlivých obyvateľov sa navrhuje demolácia ich bytového fondu a zákaz výstavby nových objekov.” (štúdia o VN Tichý Potok)                                  (zdroj: SEPS, 1998, ml)
-7-
 ZASTAVME VYSUŠOVANIE SLOVENSKA
  
    V poslednom období si častejšie uvedomujeme, že niečo v našej prírode nie je v poriadku a že akosi sa nám príroda pobláznila. Povodne a živelné pohromy striedajú suchá i náhle zmeny počasia a neprší vtedy, keď si my prajeme a prší zasa vtedy, keď by sme potrebovali viac slnka.
   Za obdobie 70 rokov nastali závažné zmeny v rozdelení zrážok na Slovensku. Ročne padne v priemere 34,5 miliárd m3, avšak trendovo dochádza k úbytku zrážok. Priemerný úbytok zrážok na Slovensku je cca 2 miliardy m3 (pokles o 5,8%). V mesiacoch, v ktorých sa vytvárajú zásoby vodných zdrojov (september až máj), prší ešte menej, v priemere o 3,5 miliárd m3 (-14,2%) a naopak. Vo vrchole vegetačného obdobia (obdobie silných a intenzívnych dažďov v júni až auguste) padne o cca 1,5 miliárd m3 viac zrážok  ako v minulosti (+11,6% ).
   Došlo aj k priestorovým zmenám rozdelenia zrážkovej činnosti na Slovensku. V horských oblastiach severného Slovenska (nad 500 m.n.m.) prší v priemere viac (o 2,5%) a v nížinách a pahorkatinách menej ako v minulosti ( -7%). Na jednej strane sa predlžujú periódy bez dažďa a na druhej strane je častejší výskyt extrémnych zrážok extrémnej intenzity a výdatnosti.
   Tieto závažné zmeny v hydrologickom cykle potvrdzujú dlhodobý trend a že aj v budúcnosti budú väčšie zmeny v hydrologickom cykle. Môžeme očakávať ešte častejší výskyt extrémnych živelných pohrôm i suchých období. 
   Hlavnou príčinou týchto zmien je vysušovanie povodí odlesňovaním, odvod- ňovaním, kanalizovaním, betónovaním, asfaltovaním zemského povrchu. Plošne znižujeme zásoby vodných zdrojov, čím vytvárame podmienky s rýchlejším prehrievaním zemského povrchu. Výsledkom týchto zmien je znižovanie výparu z krajiny, čo sa prejavuje dlhodobým úbytkom zrážok. Na druhej strane vodné pary v ovzduší nad prehriatymi zónami zemského povrchu sú “vysávané” nad oblasti s chladnejším zemským povrchom. Výsledkom toho  sú extrémne prívalové dažde v letných mesiacoch a predlžujúce sa obdobia bez dažďov prevažne v horských a podhorských oblastiach. 
   Za posledných 50 rokov zo Slovenska sa vplyvom plošného vysušovania stratilo cca 12 mld. m3 vody, hospodárskymi zásahmi do zemského povrchu a destabilizáciou pôvodných ekosystémov. Táto voda odtiekla riekami do morí. Vodohospodárski odborníci na Slovensku kričia, že sme strechou Európy a že potrebujeme zadržiavať vodu na našom území, čo v ich reči znamená budovať priehrady a vodné nádrže, ktoré sú len akési provizórne vodohospodárske riešenia. Je to podobne ako s ľudským organizmom, ktorý žije iba vtedy, ak krv koluje celým telom a je okysličovaná pľúcami. V prípade globálneho ekosystému Zeme je pľúcami atmosféra. Platí to aj pre vodu v povodí. V povodí sa utlmuje život, keď sa stráca voda. My si naivne myslíme, že keď vodu spútame, zabetónujeme a postavíme jej hrádze, že je problém vyriešený. 
   Podľa prognóz OSN v roku 2025 bude žiť viac ako 3 mld. ľudí v nestabilných regiónoch sveta bez vody, v ktorých nebude možné vypestovať základné potraviny. Kde sme my? My sme na bezhlavej ceste do tohto sveta, sveta konfliktov, sveta s ohrozenou potravinovou bezpečnosťou, sveta rozvráteného životného prostredia, sveta bez prírodných zdrojov i sveta bez vodných zdrojov len preto, že problémy riešime nesystémovo a provizórne, a často sa nám stáva,  že  zneužívame  problémy  s  vodou  pre 
-8-

uspokojovanie svojich osobných ambícií. Problémy s vodnými zdrojmi bez poznania súvislostí riešime nesystémovo a provizórne. 
   Ak skutočne chceme riešiť vodohospodárske problémy, je našou povinnosťou riešiť ich systémovo a komplexne v súčinnosti s potrebami celoplošného dostatku vodných zdrojov v povodiach. Celoplošný dostatok vodných zdrojov (v horských, podhorských i nížinných oblastiach) spôsobuje ohromujúce výsledky: obnovuje sa pôvodný hydrologický cyklus, t.j. vyskytuje sa menej živelných pohrôm, povodní, záplav, zmierňujú sa riziká výskytu extrémnych zrážok i náhlych zmien počasia, skracujú sa obdobia bez zrážok, znižujú sa povodňové prietoky, zvyšujú sa minimálne prietoky, znižujú sa riziká výskytu extrémnych teplôt, posilňuje sa biodiverzita i prírodný produkčný potenciál, zvyšujú sa zásoby vodných zdrojov v povodiach a koniec koncov neprispievame k stúpaniu hladín oceánov. 
   V nasledujúcich 10-20 rokoch budeme prežívať extrémne horúčavy, živelné pohromy, povodne, záplavy. Bude ohrozená potravinová bezpečnosť, nedostatok vodných zdrojov. Únava života zničí akúkoľvek ilúziu o ekonomickej prosperite, sociálnej spravodlivosti, duchovnej kultivovanosti žiť, radovať sa a snívať v zdravom životnom prostredí. Bezhlavo sa vrháme do priepasti, z ktorej niet úniku i návratu. Toto všetko je vďaka tomu, že drancujeme prírodné zdroje do nemoty vo vlastnej nevedomosti. A stačilo by tak málo. Stačilo by plošne zastaviť vysušovanie povodí Slovenska. Pretože bez vody niet života i potravinovej bezpečnosti, niet radosti zo života. 
   Za posledných 5 rokov sme stratili desiatky miliárd Slovenských korún na výstavbu priehrad, likvidáciu povodňových škôd a najnovšie na záchranu potravinovej bezpečnosti, ale ani korunu sme neinvestovali do zastavenia vysušovania. Dokedy ešte?! 

                                                                           Michal Kravčík, MVO Ľudia a voda             
Kontakt: Ľudia a voda
Michal Kravčík, Pražská 4, Košice
tel./fax: 095-6428184, 095-6423475,
mvolav@changenet.sk 

   Riešenia pre vodu do 3. tisícročia :

- revitalizácia tokov v minulosti regulovaných a napriamovaných
- zmena lesného hospodárenia,  uplatnenie výberkového spôsobu ťažby a pestovanie vhodných druhov drevín
- obnovovanie mokradí, remízok, medzí, ktoré boli rozorané a zničené
- vysádzanie nových zasakovacích pásov drevín, ktoré znižujú odtok po povrchu a eróziu pôdy
- opatrenia v poľnohospodárstve - zmena nevhodných kultúr na veľmi šikmých, alebo veľmi podmáčaných plochách, oddeľovanie lánov zasakovacími pásmi, orba po vrstevniciach a pod.                                                     (zdroj: Združenie Slatinka, ml) 
Verejnosť                                                -9-
OBČIANSKY MONITORING VODY

   Na Slovensku existuje niekoľko programov, ktoré sa zaoberajú problematikou ochrany vôd – či už programov odborných, ktoré pripravujú alternatívy k štátnym koncepciám (MVO Ľudia a voda a ich alternatívny program “Voda pre tretie tisícročie”), ktoré zapájajú školy do monitoringu lokálnych vodných tokov celoplošne na Slovensku (Strom života  a projekt “Modré z neba”), ktoré sa snažia nájsť alternatívy k výstavbe vodných nádrží (Združenie Slatinka zo Zvolena a ich projekt “Zachráňme Slatinku”), ktoré chcú zapojiť miestne komunity do programu prevencie znečistenia a ochrany vody a biodiverzity (Občianske združenie SOSNA a projekt “Hornád – starám sa o svoju rieku”).
   Je dobré vidieť snahy mimovládnych organizácií v kontexte s celosvetovými trendami koncepcie trvalo udržateľného rozvoja. Rieky, potoky, všetky vodné zdroje sú základňou pre trvalo udržateľný život a trvalo udržateľné hospodárenie. Stav vodných zdrojov je indikátorom stavu životného prostredia – žiaľ v súčasnosti je integrita týchto zdrojov vážne narušená.
   Príčiny ohrozenia sú rôzne: priesaky zo skládok do podzemných a povrchových vôd, vplyv poľnohospodárstva – odnos živín a sedimentov, voda spláchnutá z polí obsahuje pesticídy, hnojivá, vypúšťanie odpadových vôd do vodných zdrojov – odpadové vody obsahujú množstvo kontaminantov z radov ťažkých kovov a iné škodlivé látky z priemyselných nebezpečných odpadov. Priehrady môžu znížiť tok prúdiacej vody, zvýšiť tak teplotu a následne na to znížiť obsah rozpustného kyslíka. Tieto a ďalšie vplyvy spôsobujú znižovanie únosnej kapacity prostredia vodných tokov, deštrukciu vodných stanovíšť, znižovanie kvality vody a ovplyvnenie potravinových reťazcov.
   V koncepcii trvalej udržateľnosti vodných zdrojov musíme brať do úvahy, že uspokojovanie našich súčasných potrieb v prípade vody nielenže nesmie narušiť možnosti uspokojovania potrieb budúcich generácií, ale vodný manažment by mal byť pripravovaný tak, aby v maximálnej možnej miere podporoval a rešpektoval bohatstvo jednotlivých biotopov nezávisle na dnešných, či budúcich požiadavkách ľudí.
   Ak chceme zapojiť verejnosť (školy) do monitorovacieho programu, je potrebné vopred odpovedať na niekoľko otázok:
•	prečo je dobré zapojiť verejnosť do monitorovacích programov
   Monitorovací program, ktorý zahŕňa jednak praktické merania v teréne, a zároveň teoretické vzdelávanie,  v sebe spája dva dôležité aspekty pôsobenia na ľudskú osobnosť – rozumovú stránku a emocionálnu stránku. Toto potom ústi do priamej akcie pre životné prostredie. Výsledky merania, technické ukazovatele, grafy ... sú zaujímavé pre ľudí, ktorí majú radi fakty. Ďalšie aktivity pôsobia na zvyšovanie environmentálneho vedomia a ekologického cítenia a vnímania.
•	aké sú rozdiely medzi monitorovaním v meste a v prirodzenom toku mimo mesta
   V prvom rade si je potrebné  uvedomiť, že monitoring vodného toku mestom je akt veľkého optimizmu. V prirodzenej časti vodného toku mimo ľudských sídel ľudia často využívajú vodný tok na rybárčenie, plávanie, člnkovanie a pod. – a je pre nich oveľa jednoduchšie vytvoriť vzťah medzi nimi a riekou, ktorý by smeroval k ochrane rieky a jej brehov. Ľudia spájajú v tomto prípade príjemné s užitočným – monitoring so svojou záľubou. Oveľa horšie je to pri monitoringu v meste. Je ťažšie vidieť priamu súvislosť medzi kanalizáciou v meste a vodným tokom, mnoho vodných tokov v ľudských sídlach je napriamených v umelom koryte. Je pomerne nudné a deprimujúce merať neustále 

-10-
v rovnakom neutešenom mestskom prostredí, nevidiac zlepšenie situácie. Práve tu zohrávajú významnú úlohu stimulačné aktivity (exkurzie, besedy, výstavy a pod.).
•	čo očakávame od verejnosti v rámci monitoringu
   Je nutné si vopred pripraviť “public relation” – plán práce a aktivít pre prácu s verejnosťou. Je dobré zapojiť do monitoringu rôzne skupiny ľudí (školy, odborníci, rybárov, zástupcov priemyslu ...) a požiadať ich o pomoc pri anketách, prácach v teréne, propagácii programu a pod.
•	čo môžeme ponúknuť verejnosti
   Treba ukázať verejnosti (občanom mesta, obce) dôležitosť nášho monitoringu pre danú komunitu. Využívame formy ako vzdelávacie akcie, ukážky monitoringu, akcie pre verejnosť, súťaže pre deti a populárno - vedecké články a relácie v médiách, či poskytovanie propagačných materiálov.

Ako začať pilotný projekt na zvolenom území?

   Pilotný projekt je vhodné začať realizovať na malom území s menším počtom monitorujúcich skupín a je nutné realizovať nasledovné kroky:
•	Výber územia
   Zodpovedajte si nasledovné otázky: Existuje reálna potreba monitoringu v tejto oblasti? Budú dáta získané vašimi metódami užitočné? Bude na vybranom území dostatočný počet dobrovoľníkov ochotných monitorovať? Sú na zvolenom území miesta s dostatočným a bezpečným prístupom k vode?
•	Výber monitorovacieho zariadenia
   Pri výbere zariadenia, ktorým budete monitorovať, je potrebné myslieť prredovšetkým na to, aby spĺňalo nároky a požiadavky, ktoré vy na neho budete klásť v súlade s cieľmi projektu. Jednotlivé zariadenia by mali byť testované, aby ste si boli istí, že vaše merania budú precízne a že so zariadením budú môcť pracovať aj vaši dobrovoľníci. 
   Vhodné je kompaktné laboratórium pre analýzu vody Aguamerck, ktoré distribuuje na Slovensku firma MERCK.
Adresa:  Merck s.r.o., Hagarova 9/A, P.O.BOX 3, 830 04 Bratislava,

•	príprava monitorovacích formulárov
   Formuláre by mali byť jednoduché, ľahko zrozumiteľné najmä preto, aby ich vyplňovanie zvládli dobrovoľníci rôznych vekových kategórií. Do tvorby formulárov by mali byť zaangažovaní aj tí, ktorí budú dáta počítačovo spracovávať.
•	získanie dobrovoľníkov pre projekt
   Prvé kroky ešte pred oslovením sú: stanoviť maximálny počet monitorovacích skupín, pripraviť databázu organizácií, škôl ..., ktoré oslovíte, pripraviť list a podporné materiály pre oslovenie.
•	tréning dobrovoľníkov
   Všetci dobrovoľníci sa musia dozvedieť ČO, AKO, KEDY, KDE a PREČO majú monitorovať. Účastníkom školenia treba poskytnúť informácie o stave životného prostredia v ich povodí, o environmentálnych problémoch v ňom, ukázať im možnosti (alternatívy) nápravy, naučiť ich pracovať s monitorovacím prenosným laboratóriom, vytvoriť z ľudí tím, pripraviť spoločnú stratégiu, plán a logistiku pre ďalšie sprievodné aktivity projektu

-11-

Ako udržať záujem a motiváciu dobrovoľníkov počas projektu?

Možnosti sú nasledovné:
•	posielať dobrovoľníkom priebežné spracované výsledky
•	informovať dobrovoľníkov ako sú namerané údaje využívané
•	pripraviť pravidelný spravodaj
•	ponúknuť monitorovacím skupinám možnosť ďalšieho vzdelávania
•	pripraviť poznávacie expedície a exkurzie
•	informovať o skupinách v médiach
•	prezentovať výsledky skupín na spoločnej výstave
•	pripraviť dobrodružno – poznávacie akcie v okolí rieky, potoka

Kde to všetko začalo?

   Od roku 1996 OZ SOSNA (Košice) realizuje projekt “Staráme sa o svoju rieku” – občiansky monitoring kvality vody v povodí  Hornádu.  Monitoring začali v spolupráci s maďarským partnerom OZ Holocén z Miškolca s 18 skupinami. V súčasnosti je počet monitorovacích skupín skoro dvojnásobný a pokrýva pravidelne celé povodie Hornádu. Na základe tréningov OZ SOSNA  projekt v pozmenenej podobe už odštartovala MVO Združenie Slatinka vo Zvolene, OÚ ŽP v Komárne i  MVO Dub a Zelená linka z Púchova (monitoring prítokov Váhu). OZ SOSNA v tomto roku rozšírilo projekt na Latorici a Uhu v spolupráci s ukrajinskou organizáciou Ekosféra.
   Pre tých, ktorí chcete začať vo svojom okolí monitoring vody a komunitné aktivity zamerané na zlepšenie kvality vody v povodí a na zlepšenie funkčnosti ekosystémov povodia, ponúka OZ SOSNA manuál “Občiansky monitoring vody” a interaktívny dvojdňový tréning “Ako na to”. Počas tréningu sú jeho účastníci oboznámení s témami ako: ekológia vodných tokov, metodika obhliadky toku, fauna a flóra – biomonitoring, biokoridory, ekohry – vnímanie krajiny, metodika bodového monitorovania, vyhodnocovanie výsledkov, spracovanie výsledkov a  GIS, šírenie informácií a medializácia, práca s  formulármi a  záznamy do máp, práca s komunitou, medzisektorová spolupráca a plánovanie.
Informácie: OZ SOSNA, Pražská 2, 040 11 Košice,
tel: 095/6446114, fax: 095/6445124, E–mail: mailto:sosna@changenet.sk

P.S: Prieskum záujmu o zapojenie sa do Občianskeho  monitoringu vody zaslalo Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY na Vašu školu v septembri 2000. Jednitlivé monitorovacie skupiny by sa mali utvoriť z vedúceho učiteľa a skupiny žiakov.

                                                                                       (zdroj: materiály OZ SOSNA, pa) 

-12-
PROJEKT 10  000 STROMOV LIPTOVA

   Lesoochranárske zoskupenie Vlk Tatry zaslalo v  78 starostom liptov- ských obcí, 3 primátorom liptovských miest, miestnym občianskym združeniam a poľnohospodárskym družstvám list, v ktorom im ponúka možnosť aktívneho zapojenia sa do realizácie projektu “10 000 stromov Liptova”, ktorého cieľom je prostredníctvom rekonštrukcie a revitali- zácie systému nelesnej drevinovej vegetá- cie (remízky)  prispieť k zvyšovaniu eko-logickej stability regiónu Liptova a k jeho trvalo udržateľnému rozvoju.
   Poľnohospodárska krajina je našou živi- teľkou a  zároveň  obrazom nášho postoja k životu. Je svedectvom hospodárenia generácií našich predkov, kolískou našej kultúry a významnou súčasťou prírodného dedičstva. Kvetnaté lúky, kľukatiace sa potoky, mokrade, remízky, spev škovrán- ka, let motýľa a vietor v korunách starých velikánov, to všetko sa určitým spôsobom pretavuje aj do potravy, ktorá nás živí.
   Krása poľnohospodárskej krajiny nie je samoúčelná. Okrem známej produkcie potravín poskytuje harmonická krajina človeku široké spektrum mimoproduk- čných funkcií – ekologických, sociálnych a estetických, ktoré mu navzájom umožňujú zdravý a príjemný život. 
   Je to napríklad schopnosť lúk a mokradí zadržiavať vodu, podieľanie sa remízok a lesných ostrovčekov na vytváraní miestnej klímy, odbúravanie znečistenia samočis- tiacou schopnosťou vodných tokov. A k tomu je treba pripočítať aj nezanedbateľné pocity identifikácie sa obyvateľov obcí s krajinou, ktorá je ich domovom, a naše obohatenie vnímaním krás obklopujúcej prírody.
   V minulosti tradičné poľnohospodárstvo prispievalo k vytváraniu a ochrane mno- hých stanovíšť, ktoré poskytovali útočište pre dnes vzácne rastlinné a živočíšne druhy obývajúce poľnohospodársku kraji- nu a hľadajúce si v nej vhodnú potravu. Tým prispievalo k ochrane krajinnej a biologickej diverzity (rozmanitosti). Pestrá krajina však nielen lahodí nášmu oku. Jej rozmanitosť znamená zložité pradivo vzťahov, ktoré je základom ekologickej stability krajiny, jej schopnosti odolávať narušeniu. Ekologická stabilita je obrazom zdravia krajiny.
   Tradičné systémy hospodárenia v druhej polovici nášho storočia ustúpili ekonomic- kým tlakom a boli nahradené systémom, ktorý málo rešpektoval biologické a etické zákony. Intenzifikácia poľnohospodárstva viedla k degradácii biotopov a ekosysté- mov v poľnohospodárskej krajine, k úbyt- ku biologickej rozmanitosti, k erózii a degradácii pôdy, k znečisťovaniu vôd priemyselnými hnojivami a pesticídmi, k zmenám v hydrologickom režime a pod. Výsledkom je narušená krajina so zníže- nou ekologickou stabilitou (miera naruše- nia sa najmarkantnejšie prejavuje v obdo- biach intenzívnych zrážok alebo dlho- trvajúceho sucha), ktorá môže viesť cez rôzne procesy aj k zníženiu poľnohospo- dárskej produkcie.
   Význam ekologickej stability krajiny ešte viac vzrastá ak zoberieme do úvahy postu- pujúcu klimatickú zmenu. Predpokladaný nárast globálnej teploty do r. 2100 v závis- losti od východiskového scenára vývoja emisií sa pohybuje v intervale 0,9 – 3,5 °C (IPCC, 1995). 
   V rámci SR sa predpokladá nárast ročných priemerov teploty vzduchu o 2–4 °C do roku 2075 (Druhá národná správa o zmene klímy, 1997). V dôsledku klimatic- kých zmien dôjde k presunu hraníc areálu rozšírenia drevín k severu (100–150 km na 1 °C zvýšenia priemerných teplôt), k úbyt- ku kapacity vodných zásob (zo súčasných 12,05 mld m3 na 9,42 mld m3 v roku 2075), k zvýšeniu variability priemerných ročných prietokov v potokoch a riekach, k poklesu relatívnej vlhkosti vzduchu (čo sa nevyhnutne prejaví v pôdnej vlhkosti), k prehĺbeniu odtokových extrémov, k výz- namnému zníženiu kapacity podzemných zdrojov vody v kryštalinických pohoriach (napr. Vysoké a Nízke Tatry)  a pod. 
   Na uvedenú situáciu reagujú mnohé zá- sadné dokumenty prijaté na a po Konfe- rencii o životnom prostredí a rozvoji (Rio de Janeiro, 1992), najmä však Agenda 21, ktorá okrem iných obsahuje aj kapitoly, ktorých aplikácia a implementácia v pod- mienkach regiónu by mala zaručiť zvý- šenie ekologickej stability regiónu Liptova.
   Ide najmä o kapitolu 11–“Boj proti od- lesňovaniu”, kapitolu 12–“Starostlivosť o nestabilné ekosystémy: boj s desertifiká- ciou a suchom”, kapitolu 13–“Starostlivosť o nestabilné ekosystémy: trvalo udržateľný rozvoj”, kapitolu 15–“Zachovanie biolo- gickej rôznorodosti”. 
   Využiteľné aplikácie nachádzame taktiež v rámci programov pre členské štáty a kandidátske krajiny Európskej únie: Naria- denie EÚ č. 2078/92 o “poľnohospo- dárskych produkčných metódach, ktoré sú zlúčiteľné s požiadavkami ochrany život -ného prostredia a zachovania vidieckej krajiny”, Nariadenie EÚ č. 1257/99 “O podpore spoločenstva rozvoju vidieka”,  Agenda 2000 (reforma štrukturálnej poli- tiky EÚ schválená pre obdobie 2000– 2006), Nariadenie EÚ 1268/99 (v rámci Agendy 2000) “O podpore poskytovanej spoločenstvom pre predvstupné opatrenia v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka v krajinách strednej a východnej Európy” (program SAPARD).
   Prvá fáza projektu – rekonštrukcia a revitalizácia remízok výsadbou 10 000 nových stromov v poľnohospodárskej krajine, ktorá potrvá do júna 2001 a v prípade získania ďalších finančných prostriedkov  bude pokračovať až do júna 2002.
   V ďalšej fáze by naše občianske zdru- ženie chcelo iniciovať likvidáciu všetkých divokých skládok v regióne (ich vyma- povanie v teréne budú realizovať “Ekohliadky”, ktorých systém na školách začíname s finančnou pomocou Fondu rozvoja Liptova, ktorý spravuje A–projekt z Lipovského Hrádku, vytvárať od sep- tembra 2000) a  “Občiansky monitoring vodných tokov”.
   Súčasťou prvej fázy projektu je aj “Jesenný prednáškový cyklus LZ VLK TATRY” určený laickej verejnosti, pred- nášky na školách, benefičný koncert, infostánky a prezentácie na rôznych podujatiach, občianske stretnutia a zapá- janie občanov do dlhodobých programov “Zachráňme lesy” a “Zachráňme dravce”.
   Realizácia týchto cieľov podľa nás pove- die nielen k zvýšeniu ekologickej stability regiónu, k estetizácii životného prostredia obyvateľov, ale taktiež k zvýšeniu občian- skej participácie na veciach verejných.
   Projekt bol finančne podporený Nadá- ciou Ekopolis a ETP–Slovensko v rámci programu “Tvoja zem”, ktorý je financovaný United States Agency for International Development.
                                     Mgr. Rudolf  Pado 
-14-
FOND NA EKOLOGICKÚ OBNOVU POVODÍ SLOVENSKA

   Občianske združenie MVO Ľudia a voda v spolupráci s Civitas Levoča a komunitnou nadáciou Modrá Torysa zakladá “Fond na ekologickú obnovu povodí Slovenskej republiky”. Cieľom tohto fondu je podporovať inovatívne riešenia pri ochrane vôd a zastavenie plošného vysušovania povodí Slovenskej republiky. V nasledujúcich šiestich mesiacoch sa bude tvoriť celková misia a ciele tohoto fondu.
   Prvý výťažok do fondu - 16 400,- Sk z predaja knihy je z 2. júna 2000, pri príležitosti prezentácie publikácie “Voda pre tretie tisícročie – Neubližujme vode, aby ona neubližovala nám”, udeľovania “Ceny vodníka” a “Svetového dňa životného prostredia”.
   MVO Ľudia a voda sa rozhodla do tohoto fondu venovať spomínanú publikáciu, ktorú vydala s finančnou pomocou NPOA, Karpatskej nadácie a Slovenskej riečnej siete s tým, že každý, kto prispeje do tohto fondu minimálne 184,- Sk, získa od MVO Ľudia a voda publikáciu “Voda pre tretie tisícročie – Neubližujme vode, aby ona neubližovala nám”.
   V tejto publikácii sa dozviete o  nových pohľadoch na vodu v prírodných ekosystémoch, prečo dochádza k častejšiemu výskytu živelných pohrôm, povodní, k  náhlym zmenám počasia, prečo dochádza ku klimatickým zmenám, strate biodiverzity a hlavne prečo je potrebné zastaviť plošné vysušovanie a samozrejme ako na to. Taktiež v publikácii nájdete názory na to, čo sa stane, ak nezastavíme vysušovanie povodí.                                                              (pa)

Číslo účtu Fondu vodníka: Ľudová banka, 4350075625/3100
Kontakt: OZ Ľudia a voda, Pražská 4, 040 11 Košice, Tel./Fax: 095/6428184
E–mail: mvolav@changenet.sk, http://www.changenet.sk/mvolav/
                                                                                                                                     
ČITATEĽSKÁ SÚŤAŽ  

   Ak ste pozorne čítali časopis “EKOKOMPAS” nebude pre Vás problémom odpovedať na nasledovné otázky už ôsmeho kola našej súťaže :
1, Koľko ľudí je ročne donútených k vysídleniu kvôli výstavbe nových priehrad ?
2, Koľko priehrad je v Slovenskej republike ? 
3, Aké sú percentuálne straty pri preprave vody na Slovensku ? 
4, Je výstavba ďalších priehrad na Slovesnku potrebná ? Svoju odpoveď zdôvodni. 
5, Uveď niekoľko antropogénnych negatívnych vplyvov na vodný režim krajiny.

Odpovede spolu so svojimi nápadmi a pripomienkami zasielajte do konca októbra 2000 na adresu: EKOKOMPAS, Lenka Milonová, 031 04 Okoličné 552, 031 04   Liptovský Mikuláš. Výhercovia získajú zaujímavé knihy s environmentálnou tematikou.                                (ml)
Krátke správy                                       -15-

SVETOVÉ MORIA VYSYCHAJÚ

   Voda zo svetových oceánov postupne mizne v útrobách Zeme a o miliardu rokov by podľa predpokladov mal byť povrch našej planéty vysušený na prach, čo znamená, že sa priblíži k podmienkam na povrchu Marsu a existencia akejkoľvek formy života bude pravdepodobne nemožná. Vedci vypočítali, že naša planéta pohltí každý rok 1,12 miliardy ton vody a späť na jej povrch sa dostane len 230 miliónov ton. Väčšina vody zostáva hlboko pod Zemou - v pásme medzi vonkajším a vnútorným plášťom Zeme, kde už zostáva. Tento proces prebieha už približne 750 miliónov rokov. Predtým bolo vnútro našej planéty príliš horúce na to, aby sa voda udržala v jej vnútri. Odvtedy poklesla hladina oceánov o 600 metrov. Voda mizne v tzv. subdukčných zónach, v miestach, kde sa stretáva oceánska platňa s kontinentálnou a jedna sa trie o druhú. Na miestach morského dna, kde tieto dve platne delí stúpajúca sopka, sa voda dostáva z hĺbok opäť na povrch. Avšak už viac ako 700 miliónov rokov nie je táto bilancia vyrovnaná. Každý rok teda nenávratne mizne takmer 1 mld. ton vody.                                                                                                                                                                                                                               
                                               (zdroj: TASR, ml)
 
ČO OVPLYVŇUJE KLÍMU

   Zemský povrch je jedným z významných činiteľov, ktoré ovplyvňujú klímu. Do atmosféry sa totiž z povrchu dostáva isté množstvo tepla a vodnej pary, čím sa vzduch ohrieva a zvlhčuje. V priebehu jedného letného dňa sa napríklad z  hektára zavlažovaného poľa vyparí 30 000 - 50 000 litrov vody. Samozrejme, aj vegetácia hrá ako stabilizačný faktor klímy dôležitú úlohu. Výsledky výskumu vplyvu zložiek zemského povrchu na klímu sa využívajú napríklad pri spresnení metodiky riadenia závlah. Zmena vlhkosti pôdy môže totiž ovplyvniť teplotu vzduchu až o 5 °C.
                              (zdroj: Pravda, 6.6. 2000, ml)

OBNOVA RIEKY MORAVA 

   Mokrade predstavujú v súčasnosti jeden z najohrozenejších ekosystémov na svete. Na medzinárodnej úrovni sú chránené Ramsarskou konvenciou. Na Slovensku je v rámci tejto dohody chránených  11 lokalít.
   V tomto roku bola ukončená prvá fáza obnovy mokrých lúk v záplavovom území rieky Morava, ktorá je najväčším projektom obnovy mokradí v strednej Európe. V priebehu dvoch rokov sa podarilo v tejto lokalite premeniť 140 hektárov ornice v záplavovej oblasti na prírodné mokré lúky a pokosiť 75 hektárov opustených lúk v NPR Abrod. 
   Mokré lúky zabezpečujú účinné odstraňovanie nadbytočných živín v prostredí, dusíka a fosforu, ktoré sa do vody dostávajú nadbytočným hnojením. Zachytávajú aj pesticídy a ťažké kovy, pričom sa uplatňuje ich samočistiaca schopnosť. Tieto ekosystémy majú aj veľký význam z hľadiska zachovania druhovej rozmanitosti života, pretože vytvárajú vhodné podmienky pre život mnohých druhov rastlín a živočíchov. Rovnako vplývajú i na vodný režim v krajine a znižujú riziko záplav. 
   Na Slovensku v nížinných oblastiach je ďalších asi 200 000 hektárov zamokrených pôd, ktoré by mohli byť revitalizované. Ministerstvo pôdohospodárstva SR však väčšinu z nich paradoxne navrhuje odvodniť.         
                               (zdroj: SME, 20.3.2000, ml)

                        

Ekoknižnica                                              -16-
PONUKA MATERIÁLOV SZOPK PRIEVIDZA, 2. časť
KNIHY:
- Sprievodca NCH Sivá Brada – Spišský hrad – Dreveník       24 str.                       5,- Sk
- EKOplagát 1990                                                                   131 str.    1990       40,- Sk    
- Zelené tradície života – Global Releaf                                    45 str.     1992       10,- Sk
- Poznávanie a ochrana geologických javov na Slovensku,      111 str.     1985       20,- Sk
- Aktuálne úlohy a ochrana prírody a krajiny                          171 str.     1985       20,- Sk           - Akcia Formica                                                                        54 str.     1986      10,- Sk
- Metodicko – námetová a informačná príručka č.1                  33 str.      1982        5,- Sk
- Na pomoc v hniezdení bocianovi bielemu                              13 str.      1984        5,- Sk   
- Rosália 4 (Nitra)                                                                  394 str.      1987      30,- Sk
- Správa o stave živ. prostredia v ČSFR                                 123 str.      1991      25,- Sk
- Summit země 1992                                                               91 str.                     15,- Sk
- Naše společná budoucnost (správa komisie OSN)                  62 str.       1990      10,- Sk
- Přehled zařízení pro čištení a úpravu vod – I.                      219 str.       1990      30,- Sk
- Přehled zařízení pro čištení a úpravu vod – II.                     297 str.       1990      30,- Sk
- Technologie konzervačního ošetřování stromů                      58 str.       1984      10,- Sk
- Úvod do botanického pozorování                                           64 str.       1986      10,- Sk
- Problémy ochrany prírody a krajiny (Slánske vrchy)            115 str.       1980      15,- Sk
- Ochrana prírody a krajiny Malých Karpát                             95 str.       1983      10,- Sk
- Dni ochrany prírody v obciach                                              15 str.       1984        3,- Sk     
- Ochrana živ. prostredia .... (XIII. celoslov. seminár)           104 str.       1987      10,- Sk
- Výchova mládeže k ochrane prírody (XIV. seminár)           100 str.       1988      10,- Sk

ČASOPISY:
- EKOpanoráma: 1990 – 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12                 1  kus           2,- Sk
                           1991 – 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12                                      2,- Sk 
                           1992 – 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12                                      2,- Sk
                           1993 – 1-2, 3-4, 5-6, 7-8, 9-10, 11-12                                           2,- Sk
                           1994 – 1-2, 3-4, 5-6, 7-8, 9-10, 11-12                                           2,- Sk
                           1995 – 1-2, 4, 5, 6, 9                                                                    2,- Sk    
                           1996 – 1-2, 3, 4                                                                            2,- Sk  
- Naší přírodou:   1988 – 3, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12                                   1 kus          2,- Sk
                            1989 – 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12                                             2,- Sk
                            1990 – 1, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10                                                         2,- Sk
- Pamiatky a príroda: 1978 – 2, 3, 4, 5, 6                                            1 kus            2,- Sk
                                   1979 – 1, 2, 4, 5, 6                                                                2,- Sk
                                   1980 – 1, 2, 4, 5, 6                                                                2,- Sk
- Nika: 1990 – 1-2, 3-4, 5-6, 7-8, 9-10, 11-12                                        1 kus          2,- Sk
            1991 – 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9                                                                       2,- Sk  
            1992 – 1                                                                                                      2,- Sk       
            1994 – 2, 3                                                                                                  2,- Sk

-17-
- Poznaj a chráň: 1987 – 4, 5, 6                                                       1 kus               2,- Sk
                           1988 – 1, 2, 3, 4, 5, 6                                                                   2,- Sk     
                           1989 – 1, 2, 3, 4, 5, 6                                                                   2,- Sk
- Zelené echo:  1991 – 1, 4, 5, 6, 7, 8                                                                  zadarmo
                        1992 – 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12                                     zadarmo 
                        1993 – 1, 2-3, 4, 5, 6                                                                   zadarmo
- Ekológia a život: 1992 – 1, 2, 3                                                                        zadarmo
                              1993 – 1, 2, 3, 4                                                                    zadarmo
                              1994 – 2, 3, 4, 5                                                                    zadarmo
                              1995 – 1, 2, 3                                                                         zadarmo
- Ochrana prírody:    1987 – 3-4                                                                            2,- Sk
                                 1988 – 3-4                                                                             2,- Sk
                                 1989 – 3-4                                                                             2,- Sk
- Veronica: 1990 – 1, 2, 3                                                                                    zadarmo
                  1994 – 1                                                                                            zadarmo
- Chránené územia Slovenska:     1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 
                                                    16, 17, 18, 19, 20, 23, 24, 25, 28, 39, 40 ,41  zadarmo
- Ekoblesk:  1993 – 1                                                                                         zadarmo
- EKO: 1990 – 1, 2                                                                                            zadarmo
            1991 – 1, 2,  3                                                                                      zadarmo

ZVIAZANÉ ROČNÍKY ČASOPISOV:
- Ekopanoráma: 1990                                                                                           80,- Sk
                         1991                                                                                            80,- Sk            
- Nika: 1990                                                                                                         80,- Sk  
- Poznaj a chráň:   1979- 82 (čísla 1 – 6), 1985, 1986, 1987, 1988, 1989   po  80,- Sk

PLAGÁTY:
- Naše najmilšie drevenice                         farebný, 90 x 60 cm                            20,- Sk
- Zelená škola                                            farebný, 80 x 60 cm                            20,- Sk
- Jadrový palivový cyklus                          farebný, 80 x 60 cm                            10,- Sk
- Deň Zeme                                               farebný, 60 x 40 cm                            10,- Sk
- Tetrov obyčajný – ohrozený druh            farebný, 47 x 66 cm                            15,- Sk
Hlucháň obyčajný   - ohrozený druh          farebný, 47 x 66 cm                            15,- Sk
Bolesť znamená, tráva spálená                  farebný, A4                                           1,- Sk

K cene materiálov je potrebné pripočítať 
poštovné a balné, ktoré závisí od veľkosti objednávky.
Kontakt: 
EKOCENTRUM SZOPK, 
Nábrežie sv. Metoda 123/17, 971 01 Prievidza
tel./fax: 0862/542 65                                      (pa)                                                                   

Zaujímavosti                                             -18-                                     
RUBRIKA NAJ...  časť 2. - “O rozmaroch počasia”

   Za NAJteplejšiu oblasť sa považuje oblasť okolo Štúrova - priemerná ročná teplota je tu 10, 4 °C. Naopak, NAJchladnejšie je na vrcholoch Tatier, priemerne - 3,7 °C. NAJväčšie sucho býva v okolí Senca, kde ročne spadne iba 483 mm zrážok. NAJdaždivejšou je oblasť Zbojníckej chaty vo Vysokých tatrách s ročným úhrnom zrážok 2130 mm. NAJveternejšie je zasa na Chopku, kde vietor fúka priemernou rýchlosťou 9,5 m/s. NAJslnečnejšie miesto možno nájsť v Hurbanove, kde zo 4447 hodín slnečného svitu slnko žiari 2190 hodín, NAJmenej si ho užijú v trstenej na Orave, kde svieti len 1052 hodín. NAJvyššiu teplotu namerali v roku 1950 v Komárne, a to    39,8 °C, NAJnižšiu v roku 1949 vo Vígľaši vo Zvolenskej kotline, až - 41 °C.
   NAJsilnejšie zemetrasenie za posledné tisícročie bolo 28. júna 1763 v Komárne. Vypuklo ráno o 5.30 hod a v meste sa zrútilo 279 väčších budov a zahynulo 60 ľudí. Okrem komárňanskej oblasti možno otrasy zažiť aj v Malých Karpatoch, či v okolí Žiliny a Humenného. 
                                                                                                (zdroj: SME, 9.10. 1999, ml)

Stromy a ľudia sú si súdení. 
Vyhynú stromy - vymrú ľudia. 
Na to treba myslieť najmä dnes, keď stromov stále ubúda a ľudí je čoraz viac. 
A peniaze - ako sa zdá - prehlušili všetko ostatné...

Časopis EKOKOMPAS,   1. ročník, 8. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS,  031 04 Okoličné 552,  tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, Šéfredaktor: Lenka Milonová, Redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová. Koordintátor a odborný garant: Pado Rudolf – Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY. Číslo neprešlo jazykovou úpravou.  Príspevky do časopisu sú vítané.           
Vznik  časopisu  bol umožnený na základe  podpory poskytnutej od Nadácie pre deti Slovenska, Nadácie bratov Rockefellerovcov, Mesta Liptovský Hrádok a neziskovej organizácie A-projekt. 

Časopis EKOKOMPAS,   1. ročník, 9. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS,  031 04 Okoličné 552,  tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, Šéfredaktor: Lenka Milonová, Redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová. Kordintátor a odborný garant: Pado Rudolf – Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY. Číslo neprešlo jazykovou úpravou.  Príspevky do časopisu sú vítané.           
Vznik  časopisu  bol umožnený na základe  podpory poskytnutej od Nadácie pre deti Slovenska, Nadácie bratov Rockefellerovcov, Mesta Liptovský Hrádok a neziskovej organizácie A-projekt. 

Časopis EKOKOMPAS,   1. ročník, 10. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS,  031 04 Okoličné 552,  tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, Šéfredaktor: Lenka Milonová, Redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová, Jazyková úprava: Jana Júdová, Koordintátor a odborný garant: Pado Rudolf – Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY.   Príspevky do časopisu sú vítané.           
Vznik  časopisu  bol umožnený na základe  podpory poskytnutej od Nadácie pre deti Slovenska, Nadácie bratov Rockefellerovcov, Mesta Liptovský Hrádok a neziskovej organizácie A-projekt.