7 / 2000
     Z OBSAHU: 
•	Téma čísla - DOPRAVA 
•	Predstavujeme - SLOBODNÁ ALTERNATÍVA 
a PBS KOSTITRAS
•	DIAĽNICE KONTRA VEREJNÁ DOPRAVA
•	O škodlivosti automobilizmu
•	Radíme ako šetriť benzínom
•	Technika v ekológii: Auto na vzduch, či vodíkový pohon
•	Konferencia Mestá bez áut - vízia pre tretie tisícročie
•	Ekoknižnica SZOPK
•	Kampane - VLKOVLAK
•	Pozvánky - výstava Svet obno- viteľných zdrojov, Benefičný Slnovratový koncert pre Zem
•	Súťaže: KŠE, Energia pre budúcnosť  

   Zásluhou automobilov zomrie ročne vo svete 1/2 milióna ľudí a omnoho viac je ich zranených, alebo postihnutých zdravotnými problémami od zanesených dýchacích ciest, cez psychické poruchy, až po rakovinu. S pribúdajúcimi autami mizne v mestách priestor pre ľudí, miznú miesta, kde sa dalo aspoň cez víkend odpočinúť od hluku a splodín. Miznú pod prikrívkou asfaltu pribúdajúcich ciest a diaľnic. Tieto aspekty stoja na váhach proti možnosti rýchlej a slobodnej prepravy kdekoľvek. Táto rýchlosť sa však s pribúdajúcimi autami značne znižuje až na rýchlosť neponáhľajúceho sa chodca v centrách veľkých miest. Automobilová doprava potrebuje šesťkrát viac energie ako železničná doprava, ktorá zároveň produkuje dvadsaťkrát menej splodín a 73 krát menej mŕtvych.                                          

 
naokraj
HOVORME V ČISLACH : 
-Na Slovensku zabije auto človeka každých desať hodín.
-Len parkovacia plocha na Slovensku predstavuje 34 km2, čo je približne rozloha celých Košíc
-Základná obnova vozového parku všetkých podnikov SAD by vyžadovala asi 3 miliardy korún, ale dopravné podniky, ktoré prepravia takmer 850 miliónov osôb ročne, nemajú prostriedky ani na bežnú prevádzku. Rovnako je na tom MHD, ktorá prepraví 530 miliónov osôb ročne a najazdí okolo 7,5 miliárd  kilometrov.

-2-
Namiesto úvodu...

   “Čo bolo v minulých desaťročiach chápané ako znak rastu, teda rozvoj cestnej a diaľničnej siete, je dnes už považované za škodlivé a výhľadovo dokonca za katastrofálne.”
                                                                (R. Coleman, generálny riaditeľ komisie EU pre dopravu, 1991) 
Milí  priatelia,

     Slovensko sa ocitá  v čoraz väčších ekonomických ťažkostiach. Financie chýbajú v zdravotníctve, školstve, bytovej výstavbe a v čoraz väčšej miere i vo verejnej doprave. Na druhej strane vláda rozbehla megalomanský projekt výstavby diaľníc s celkovými nákladmi viac ako 229 miliárd korún (do roku 2005), čo ročne predstavuje ekvivalent desatiny príjmov štátneho rozpočtu SR. Úvery na ich výstavbu sú taktiež hlavnou príčinou zahraničnej zadĺženosti Slovenska, ktorá počas uplynulých štyroch rokov stúpla niekoľkonásobne. Pritom však neexistuje jediný dokument, ktorý by dokazoval návratnosť týchto investícií. Argument, že diaľnice sú pre Slovensko existenčne dôležité, je iba klamlivou propagandou betonárskej a automobilovej lobby. Mnohé vyspelé štáty (USA, SRN...), ktoré v minulosti podobným spôsobom “vsadili” na automobilovú dopravu, musia v súčasnosti čeliť jej obrovským negatívnym dôsledkom - sociálnym, zdravotným, ekologickým, ale najmä ekonomickým. Financie použité na výstavbu diaľníc totiž nekompromisne odčerpávajú obrovské finančné prostriedky, ktoré by mohli byť použité na rozvoj verejnej dopravy, o iných oblastiach ani nehovoriac. Znižovanie dotácií do verejnej dopravy sa začalo prejavovať v celoslovenskom rozsahu: rušenie železničných a autobusových spojov postihuje čoraz viac ľudí, v dôsledku čoho sú mnohí z nich často doslova odrezaní od sveta.  Slovenská republika patrila, a ešte stále patrí, medzi štáty s najrozvinutejšou sieťou verejnej dopravy na svete, čo nám mnohé krajiny môžu už len závidieť. Iste, cestovanie verejnou dopravou je u nás často pod ľudskú dôstojnosť. I to je však dôsledok nesprávnej štátnej dopravnej politiky bezhlavo presadzujúcej diaľnice. Uveďme príklad: V Bratislave bol začiatkom 90. rokov pomer obyvateľov cestujúcich MHD a individuálne približne 80:20. V súčasnosti tento pomer (najmä dôsledkom zníženia dovoznej prirážky na automobily) klesol  na 70:30 a následky sa prejavujú: čoraz častejšie zápchy, väčší záber pôdy, zvýšenie hladiny exhalátov, hluku a narastajúci počet smrteľných dopravných nehôd. Naše mestá nikdy neboli budované pre také množstvo automobilov. Most SNP, ktorý zničil veľkú časť bratislavského historického jadra, je mementom arogancie automobilovej dopravy. Jediným riešením týchto problémov je podpora verejnej dopravy do takej miery, aby sa táto stala aj pre majiteľa motorového vozidla výhodnejšou, najmä z hľadiska jeho pohodlia a ušetreného času. Diaľnica totiž dopravné problémy nerieši. Problémom je kolabujúca verejná doprava a prudký nárast počtu automobilov. Výstavba diaľníc tak vytvára akýsi začarovaný kruh, pretože oslabuje verejnú dopravu, spôsobuje úbytok cestujúcich, narastá počet automobilov, ktoré vytvárajú potrebu výstavby nových komunikácií, budujú sa nové cesty a celý proces sa opakuje. U nás ešte stále nie je neskoro. Alternatívy sú na dosah ruky. Pre porovnanie: V tomto roku sa má na výstavbu diaľníc preinvestovať 16 miliárd korún, pričom Železnice Slovenskej republiky dostali zo štátneho rozpočtu len 2 miliardy korún, z toho na kombinovanú dopravu iba 60 miliónov korún. Kombinovaná doprava má pritom v porovnaní s cestnou kamiónovou dopravou obrovské výhody. Na už existujúcich železničných tratiach dokáže jedna vlaková súprava prepraviť desiatky kamiónov, ktoré by presunom po vlastnej osi spôsobili nemalé škody. Vplyv železnice na životné prostredie (t.j. aj na naše zdravie!) je v porovnaní s cestnou dopravou minimálny. Naviac, železničné trate už existujú, no pre automobilovú dopravu je potrebné neustále budovať nové komunikácie. Železničná dvojkoľajka má pritom približne rovnakú kapacitu osobnej a nákladnej dopravy ako šesťprúdová diaľnica. O potrebe napojenia SR na európske dopravné siete iste nikto nepochybuje. Prečo však opakovať chyby druhých, keď sami dokážeme poskytnúť to, čo už mnohé štáty chybnou dopravnou politikou stratili a teraz sa už nedokážu vrátiť.                     

                                                                                                              Matúš Bakyta, Slobodná alternatíva     
                                                                  ( z otvoreného listu  všetkým politickým stranám na Slovensku)
    
Predstavujeme                                              -3-
SLOBODNÁ ALTERNATÍVA

   Slobodná alternatíva je občianske združenie zamerané na ochranu ľudských práv a životného prostredia, založené v roku 1994. Je členom Akčnej iniciatívy za zachovanie slobody, zapojila sa do kampane proti novele Trestného zákona a novele Zákona o civilnej službe, organizovala  viacero podujatí proti fašizmu, rasizmu a nacionalizmu. 2 roky sa venuje i problematike dopravy s dôrazom na jej ekologické a ekonomické aspekty. Je členom Českého a slovenského dopravného klubu a celoslovenskej iniciatívy Občania za lepšiu dopravu. V spolupráci s občanmi Podunajských Biskupíc sa jej napríklad podarilo zastaviť plánovanú výstavbu čerpacej stanice pohonných hmôt, od začiatku roku 1997 pomáhala občanom bratislavského Prievozu hájiť ich záujmy v súvislosti s pripravovanou výstavbou diaľničného úseku D61 Mierová-Senecká, ktorou má byť postihnutých 18.786 obyvateľov, aktívne podporovali občanov Patrónky v kauze pumpy Aral. 
V súčasnosti pripravuje vydanie viacerých publikácií v oblasti dopravnej politiky. V rámci jej činnosti už vyšla štúdia Ako zlepšiť dopravu v meste. 
Slobodná alternatíva v tomto roku rozbehla i celoslovenské turné  výstavy  pod názvom: AU!TO BOLÍ!  

Kontaktná adresa:
Slobodná alternatíva 
Matúš Bakyta, Staromestská 6, 
841 06 Bratislava, Tel: 07/ 622 40 481
sa@changenet.sk

Prešovská bicyklová skupina KOSTITRAS

   PBS Kostitras je organizácia presadzujúca zdravšie riešenie dopravnej problematiky. 
Z činnosti: rok 1999 sa pre PBS Kostitras skončil úspešným zakončením prvej etapy projektu Karpatskej cyklistickej cesty (KCC). Výsledkom bolo zlegalizovanie a vyznačenie 300 km trás na slovenskom, poľskom a ukrajinskom území. 24.7.2000 otvoril Kostitras už II. etapu KCC prostredníctvom športovo propagačnej akcie "Cyklo-trh 2000". Cieľom KCC je spojiť 5 európskych krajín štandardne vyznačenými cyklistickými trasami. 
   Trasa vedúca cez Slovensko je zatiaľ vyznačená maľovaným značením. Sledovaním tentoraz zelenej značky sa cykloturista dostane z Prešova cez Gelnicu, Mníšek nad Hnilcom, Úhornú, Rožňavu, Štítnik, Plešivec až do Domice a odtiaľ do Maďarska - Aggteleckého národného parku, známej vinárskej oblasti Tokaj, až po maďarsko-rumunskú hranicu smerom na Satu Mare.
   PBS Kostitras sa chce v budúcnosti sústrediť na kompletné doznačenie trasy osadením smerových tabúľ tak na Slovensku, ako aj v Maďarsku, a zámerom je aj vydanie II. časti cykloturistického sprievodcu Karpatskou cyklistickou cestou. I. časť sprievodcu si môžete objednať na adrese:
                                                                                                                                                
Prešovská bicyklová skupina Kostitras,
Mária Bartošová,
Levočská 2, 080 01 Prešov
Tel: 091/ 771 33 44, kostitras @vadium.sk 
-4-
DIAĽNICE KONTRA VEREJNÁ DOPRAVA

   Zatiaľčo situácia vo verejnej doprave vyzerá hrozivo, výstavba diaľníc neustále pohlcuje obrovské finančné prostriedky.
   Akoby diaľnice a verejná doprava tvorili odlišné misky váh. Na úkor “budovania” niečoho to druhé stagnuje, chátra. Konkrétne už spomínaná verejná doprava. Mnohí z nás si nemôžu nevšimnúť neustále narastanie cestovného, a naopak znižovanie počtu vlakových, či autobusových spojov, v dôsledku čoho sa vozíme v  preplnených polorozpadnutých autobusoch.
   Otázka dopravného problému je nielen vecou tých “hore”, ale týka sa predovšetkým nás, státisíciek občanov, každodenne nakladaných vo verejných konzervách. Či sa oplatí investovať do výstavby diaľníc, alebo vyhovieť väčšine a pomôcť verejnej doprave, by už mal vedieť na základe vlastných skúseností posúdiť každý z vás. Ale aj napriek tomu si priblížme odpovede na nasledovné otázky.
   Prečo je situácia vo verejnej doprave tak vážna? 
   Samozrejme, hlavnou príčinou sú zle orientované financie. Vláda znižuje dotácie a odmieta doprav- ným podnikom ŽSR a SAD uhradiť  straty vzni- knuté poskytovaním sociálnych zliav (dôchodco- via, študenti ...). Celková strata železníc tak v dôs- ledku nedoplatkov zo strany štátu narastá ročne o niekoľko miliárd korún. “Podvýživené” železnice z  toho dôvodu vykonávajú len tie najnevyhnutnejšie technické opravy a akákoľvek modernizácia prak- ticky stojí na mieste. Druhým problematickým bo- dom je presun nákladnej dopravy na cesty. Prepra- va priemyselného nákladu poskytovala pre železni- ce dostatočný zisk, v dôsledku čoho boli železnice v oveľa väčšej miere finančne nezávislé. Nezáujem mocných udržať tento spôsob prepravy sa prejavil už v roku 1989, kedy vtedajší podiel železníc na nákladnej preprave klesol až o polovicu. 
   Kde získať stratený finančný management a kam až povedie dnešná situácia?
   ŽSR sú dnes najväčším zamestnávateľom na Slovensku. Pracuje tu 52 000 ľudí,  ktorým intenzívne hrozí strata zamestnania.
   Nielen pracovníci, ale v rovnakej miere sú ohrození aj  cestujúci, odkázaní na vlakovú dopravu. Nadmerné rušenie spojov a zvyšovanie cestovného neznamenajú v tomto prípade nijaké asanačné opatrenia, ktoré by mali celú situáciu zachrániť.
   Predpokladalo sa, že zvýšením cestovného o 35 % by zárobok železníc mohol stúpnuť o 600 miliónov korún (27 %) v prípade,  že nedôjde k nijakému úbytku v počte  cestujúcich. V tomto prípade sa však jedná o veľmi účinný krok pôsobiaci proti pôvodnému zámeru. Dokazuje to aj sociologický prieskum pre ŽSR, ktorý hovorí, že len pri zvýšení cien cestovných lístkov o 10% príde  železnica o 7, 7 % cestujúcich, nehovoriac o pôvodne plánovanom zvyšovaní o 50%, ktoré by znamenalo stratu 40, 9 % cestujúcich. 

-5-
   Veľmi podobná situácia zviera aj autobusovú dopravu. Po uliciach jazdí 85 % autobusov,  ktoré sú prakticky po svojej ekonomickej životnosti a už dávno mali byť nahradené novými. Základná obnova tzv. vozového parku by stála asi 3 mld. korún. Tieto peniaze však nie sú a ani nebudú, veď chýbajú prostriedky na bežnú prevádzku. Paradoxne od tohto momentu však leží nasledujúci fakt: MHD a SAD prepravia spolu ročne okolo 1 380 miliónov osôb. Ako budú cestovať títo ľudia v budúcnosti je momentálne nezodpovedateľné.
   Ďalšia diaľnica povedie do pekla ?
   Diaľničný program predchádzajúcej vlády, podľa ktorého by do roku 2005 malo byť na Slovensku 660 ki-lometrov diaľníc oproti dnešným pri- bližne 250 km, so sebou nesie celý rad vážnych problémov. Oficiálne sa odôvodňuje tým, že nielen vyrieši dopravné problémy Slovenska, ale stane sa aj akýmsi predpokladom pre rýchlejší hospodársky rozvoj u nás. Pozrime sa na tieto optimistické mýty bližšie. 
   Náklady na výstavbu diaľníc neustále rastú. Koncepcia rozvoja dopravy schválená v roku 1993 uvažovala pre výstavbu diaľníc s nákladmi približne 50 miliárd korún. Koncom roka 1996 bola táto cifra poopravená na 140 miliárd korún, pričom neoficiálne odhady sa točili okolo 170 miliárd. Podľa posledných oficiálnych odhadov vlády by však výstavba diaľníc mala do roku 2005 pohltiť viac ako 240 miliárd Sk! To znamená, že na výstavbu diaľníc sa plánuje ročne vynaložiť asi 20 miliárd korún, čo je viac, ako desatina všetkých výdavkov štátneho rozpočtu za celý rok! 
   Je paradoxné, že diaľnice neprinášajú žiaden zisk. Obrovské zahraničné pôžičky budú preto musieť splácať obyčajní ľudia - zo svojich daní, ktoré by inak mohli ísť do zdravotníctva, školstva, na výstavbu bytov a prípadne by bolo možné dane aj znížiť. 
Navyše tieto neúmerne vysoké výdaje štátu boli hlavnou príčinou zníženia dôveryhodnosti Slovenska z hľadiska zahraničných investícií (tzv. rating). Renomované medzinárodné ratingové agentúry preradili Slovensko z najnižšieho investičného stupňa do tzv. špekulatívneho pásma, čo okrem iného spôsobilo okamžitý nárast úrokov pri zahraničných úveroch Slovenska. Aj túto skutočnosť budú musieť vykompenzovať svojimi daňami občania Slovenska.
   Program výstavby diaľníc údajne prináša pracovné priležitosti. Uvažujme:
1. Pri vynaložení rovnakých prostriedkov na rekonštrukciu železničných tratí by bolo možné zamestnať niekoľkonásobne viac ľudí ako pri budovaní diaľníc.
2. Všetky pracovné miesta vytvorené výstavbou diaľníc sú iba krátkodobé a po skončení výstavby budú zrušené.
3. V dôsledku nedostatku financií dochádza k rušeniu stálych pracovných miest na železniciach (expodpredseda vlády Kozlík hovoril o prepúšťaní až 25 tisíc železničiarov).
4. V dôsledku politiky pokračujúceho presunu nákladnej dopravy zo železníc na cesty vláda ohrozuje jednu z mála ziskových činností železníc, a tým aj ďalšie pracovné miesta.
5. Výstavba bytov, ktorých je na Slovensku akútny nedostatok, by vytvorila podstatne viac pracovných príležitostí. Výstavba bytov však stagnuje, lebo nie sú peniaze. 
   Treba azda pokračovať?

-6-
      Množstvo štatistických údajov a oficiálne odhady budúcej dopravnej záťaže dokazujú, že diaľnice neprinesú riešenie kritickej dopravnej situácie v hlavných dopravných koridoroch. Naopak, z odborných analýz (napr. analýza poradnej komisie anglickej vlády SACTRA) je zrejmé, že finančne nesmierne nákladná výstavba diaľníc iba odsunie skutočné riešenie dopravných problémov o niekoľko rokov. Tieto analýzy dokazujú, že akákoľvek nová diaľnica alebo rozšírenie existujúcej cesty priamo vyvoláva nárast dopravy, čo sa skôr či neskôr prejaví v opätovnom dopravnom preťažení. Okrem toho tu boli politické záujmy pritiahnuť na Slovensko tranzitnú a najmä nákladnú dopravu, čo iba ďalej zhorší dopravnú situáciu.
Podstatná časť slovenských ciest je v dezolátnom stave, čo je jednou z príčin častých dopravných nehôd. Na ich údržbu, s výnimkou hlavných dopravných ťahov, nie sú peniaze a problémy sa ďalej hromadia.
   Tak ako vo vyspelých krajinách Európy, aj na Slovensku je automobilová doprava najväčším znečisťovateľom ovzdušia. V mnohých mestách Slovenska sú dopravné zápchy a smogové situácie bežnou súčasťou každodenného života, najmä v čase dopravných špičiek, keď je v uliciach najviac ľudí. Vysoké koncentrácie výfukových plynov poškodzujú zdravie obyvateľov miest, najmä detí a starších občanov viac, než by sa priemerne informovaný človek nazdával. Doprava je zároveň najväčším a takmer neprestávajúcim zdrojom hluku a považuje sa za najväčší stresový faktor súčasnej civilizácie. Cestná sieť je príčinou rozsiahlych záberov cenných pozemkov, ktoré by inak slúžili ľuďom. Je tiež tvorcom bariér a zdrojom estetického znehodnocovania miest a obcí. Automobilové nehody si na Slovensku každoročne nemilosrdne vyberajú svoju daň: asi 600 životov a 2200 ťažko zranených, z ktorých mnohí neskôr zomierajú. Ekonomické vyčíslenie všetkých týchto skutočností je problematické, určite však nevyznieva v prospech diaľnic. 
   Kto teda vlastne z výstavby diaľnic profituje ?
   Okrem už spomínaného politického zisku pre vládne strany z celej situácie ťažia najmä veľké stavebné štátne podniky a akciové spoločnosti s väčšinovou účasťou štátu. Miliardové zákazky platené občanmi sú pre ne lákavým a pohodlným sústom, ktoré stojí za to, aby sa aktívne podieľali aj na masívnej propagande v prospech tohto pre krajinu nevýhodného programu.
   Podľa názoru občanov je pre Slovensko najperspektívnejšia autobusová doprava (44 % respondentov) a železničná doprava (36 % respondentov). Rozvoj verejnej dopravy teda jednoznačne podporuje 80 % obyvateľov! Automobilovej doprave dáva - napriek každodennému masírovaniu mozgov všadeprítomnými reklamami na autá - najväčšie perspektívy len 20 % občanov. Vyplýva to z výsledkov výskumu Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR z druhej polovice roku 1997. Tento fakt akoby sa vlády netýkal. 
   Na zachovanie a rozvoj systému verejnej dopravy je potrebné predovšetkým vytvoriť vhodné ekonomické prostredie, oddĺžiť verejnú dopravu a poskytnúť jej chýbajúce prostriedky na najnutnejšie investície. Odkiaľ však na to môže štát vziať? Odpovedať možno celkom jednoznačne: treba presmerovať obrovské investície z nezmyselného diaľničného programu do rozvoja verejnej dopravy. To je skutočný celospoločenský záujem.

 “Začiatky nových programov pramenia zo zlyhania chybných politík. Je čas, aby politici všetkých strán začali pružne a naplno hľadať nové riešenia.”
                                                                                                    (The Independent, 20. 12. 1994)

                                                        (zdroj: Centrum pre podporu miestneho aktivizmu, 1998, ml)

Človek a automobil                                       -7- 
DOPRAVNÉ NEHODY
 
   Podľa štatistík patrí automobilová doprava medzi najmenej bezpečné spôsoby dopravy.  Od vynálezu automobilu zahynulo na cestách okolo 30 miliónov ľudí. V súčasnosti je celosvetový priemer približne 500 000 ľudí ročne. V roku 1998 zahynulo na Slovensku pri autonehodách 819  ľudí.  Pre porovnanie, v tom  istom roku bolo u nás zistených 128 kriminálnych vrážd.          
   Okrem týchto negatív je doprava zároveň najväčším zdrojom hluku a považuje sa i za najväčší stresový faktor civilizácie. Obmedzuje nás v rôznych smeroch. Stačí si len všimnúť, koľko miesta zaberá cestná sieť, či parkoviská. Výstavba v mestách sa prispôsobuje vodičom, a aj vďaka nim sa mestá menia na betónové džungle. Chodci sa nemôžu pohybovať voľne, lebo ich v tom obmedzuje cestná doprava. Taktiež o rýchlosti áut, ktorá sa mnohokrát ospevuje, by sme mohli pochybovať, keďže vo veľkomestách sú dopravné zápchy na dennom poriadku, a veru ich nespôsobujú cyklisti ani chodci. Dalo by sa povedať, že autá nás stále viac a viac “ ovládajú ”. 

ZNEČISTENIE OVZDUŠIA

   Svojimi výfukmi vypúšťajú autá do ovzdušia veľké množstvo jedovatých plynov, ktoré s rastúcim počtom vozidiel stále viac ohrozujú naše zdravie. To aj v prípade, že automobil má katalyzátor, pretože ten začne fungovať až po určitom počte najazdených kilometrov, ktoré vodič pri svojej ceste mestom nemusí vôbec dosiahnuť. 
   Množstvo emisií nebezpečných plynov (v tisícoch ton) :

   A čo na to hovorí naše zdravie a životné prostredie ?
•	oxid uhličitý je plyn, ktorý sa najviac podieľa na vzniku skleníkového efektu (t.j. na otepľovaní Zeme so všetkými jeho dôsledkami, ktoré už teraz začíname pociťovať). 
•	oxid uhoľnatý zbavuje telo kyslíka, spôsobuje bolesti hlavy a spomaluje reflexy. 
•	oxidy dusíka znižujú odolnosť organizmu voči vírusovým ochoreniam, bronchitíde a zápalu pľúc. V Európe spôsobujú približne 1/3 okyslenia dažďových zrážok.
•	uhľovodíky - niektoré sú karcinogénne, iné spôsobujú ospalosť, dráždenie očí a kašel. 
•	olovo je vysoko toxický ťažký kov nebezpečný hlavne pre deti a tehotné ženy. Jeho množstvo v prostredí klesá s narastajúcou spotrebou bezolovnatého benzínu.
•	ozón vzniká chemickou reakciou z oxidov dusíka a slnečného žiarenia , teda predovšetkým za horúcich letných dní. Spôsobuje kašel, dráždi pľúca, oči, poškodzuje vegetáciu a niektoré druhy materiálov. 
•	prachové častice sú zmesou organických a anorganických látok, z ktorých niektoré sú karcinogénne.                                                                       (zdroj: materiály Hnutí Duha, ml)
-8-
FAKTY O DOPRAVE

•	od roku 1950 sa počet obyvateľov zdvojnásobil, počet áut sa pritom zvýšil až desaťnásobne
•	od vynálezu automobilu (asi pred 100 rokmi) zahynulo na cestách 30 miliónov ľudí. V súčasnosti je ročný priemer 500 tisíc ľudí.
•	pri spálení plnej nádrže benzínu osobného automobilu vznikne 150 až 200 kg oxidu uhličitého
•	na Slovensku je registrovaných 1,7 milióna motorových vozidiel. Priemerné parkovacie miesta s plochou 20 m2 tak spolu zaberajú 34 000 m2, čo je zhruba rozloha Košíc, nehovoriac o ploche, ktorú zaberajú cesty a diaľnice. V Holandsku je to až 10 % celého územia.   
•	80 % všetkej energie spotrebúva automobilová doprava
•	priemerný Američan, ktorý ročne najazdí 10 000 km, musí svojmu vozidlu venovať toľko času (aby zarobil na pohonné hmoty, dane, servis ...), že dotyčných 10 000 km a zarábanie na nich mu zaberie 1 700 hodín. Dosiahne tým rýchlosť menšiu ako 6 km/h, čo je asi rýchlosť chôdze !
•	v Londýne sa robilo porovnanie rýchlosti jednotlivých druhov dopravy (metro, autobus, auto a bicykel). Najrýchlejšie prekonal určený úsek cyklista, druhé skončilo metro. 

Časopis EKOKOMPAS,   1. ročník, 7. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS,  031 04 Okoličné 552,  tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E–mail: wolf@mail.viapvt.sk, Šéfredaktor: Lenka Milonová, Redaktori: Veronika Vyšná, Ľubica Šafranová, Jazyková úprava: Jana Júdová, Koordintátor a odborný garant: Pado Rudolf – Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY.   Príspevky do časopisu sú vítané.           
Vznik  časopisu  bol umožnený na základe  podpory poskytnutej od Nadácie pre deti Slovenska, Nadácie bratov Rockefellerovcov, Mesta Liptovský Hrádok a neziskovej organizácie A-projekt. 

Ekológia v technike                                     -9- 

               AUTO NA VZDUCH

   O tom, že prichádza éra budúcnosti bez používania fosílnych palív, svedčí aj objav istého konštruktéra F1, ktorému sa podarilo zhotoviť motor poháňaný stlačeným vzduchom.  Auto s takýmto motorom by bolo doslova ideálne - neznečisťujúce prostredie exhalátmi, fungujúce na oveľa lacnejšie palivo. Stlačený vzduch by ako palivo znamenal ekonomický prevrat. Čerpacie stanice by ušetrili náklady  na prepravu  (čo by sa samozrejme prejavilo aj na cene), pretože by boli schopné vyrábať si pohonnú látku samé - pomerne jednoduchou a lacnou technológiou - pomocou kompresorov.
   Ak by sa tieto autá začali vyrábať hromadne a vytlačili by tie dnešné, dôsledky by boli obrovské. V krátkom čase by skrachovali prepravné  firmy a ropné spoločnosti. S tým by sa samozrejme znížilo i  riziko znečisťovania životného prostredia (havárie tankerov, exhaláty... a pod.)  
   Na druhej strane by sa pravdepodobne zvýšil počet áut na stlačený vzduch, ktoré by podľa odhadov mali byť o niečo lacnejšie ako tie dnešné. Až na predpokladané dopravné problémy by však z ekologického hľadiska znamenali obrovský pokrok.
   O tom, prečo sa tieto autá nevyrábajú už dnes, svedčí nátlak megalomanských ropných a dopravných spoločností , ktoré by nástupom nových technológií prišli o odbytisko.  
VODÍKOVÝ POHON
   
   Svetové automobilky experimentujú s rôznymi druhmi paliva. Podľa ich odborníkov je vraj palivom budúcnosti vodík. 
   Vodík sa dostáva do palivových článkov, ktoré zásobujú motor energiou. Takýto typ pohonu má obrovské výhody. Palivové články neprodukujú žiadne splodiny, keďže v nich dochádza k reakcii vodíka a kyslíka, pri ktorej vzniká obyčajná voda.  Vodík je uložený v špeciálnej nádobe extrémne schladený až na teplotu - 253 oC. Musí byť dostatočne izolovaný, aby z nádrže príliš neunikal. Okrem toho, že vodíkový pohon neznečisťuje ovzdušie, má aj ďalšiu veľkú výhodu - ticho v kabíne. Vozidlá poháňané energiou z palivových článkov sú omnoho tichšie než súčasné vozidlá. Najväčší hluk spôsobujú ventilátory, ktoré vháňajú vzduch k palivovým článkom.  Tým  sa môže vyriešiť aj druhý veľký problém automobilovej dopravy, a teda hlučnosť .                                     

Radíme
AKO ŠETRIŤ BENZÍNOM

   Mnohí z nás sa len ťažko vyhnú situácii, kedy je potrebné využiť automobil. Ale ani za volantom by sme nemali zabúdať na životné prostredie formou nasledovných pravidiel:
•	lepšie je voliť vyšší rýchlostný stupeň skôr ako neskôr
•	“jednotku ” by sme mali používať len na rozbiehanie, od rýchlosti 25 km za hodinu “trojku” a a pri konštantnej rýchlosti vyššej ako 50 km/h je najvýhodnejšia štvrtá rýchlosť 
•	pri rozbiehaní nepridávajme prudko plyn
•	maximálne obmedzme používanie klimatizácie, kúrenia a ďalších autospotrebičov
•	jazdime predvídavo - napríklad v pravý čas uberme plyn, aby sme predišli zbytočnému brzdeniu
•	pokiaľ je to možné, udržiavajme rovnomerné tempo jazdy
•	v batožinovom priestore neprevážajme zbytočné veci
•	tlak v pneumatikách zvýšme na hodnotu doporučenú pri plnom zaťažení
•	nezabúdajme ani na pravidelné technické prehliadky                                                         (vv)   

Krátke správy                                              -10-
VÝNIMKU NA D8 UDELILI 
   Dňa 13. 7. 2000 udelil namestník ministra Ing. Josef Bele, CSc. žiadateľovi, Riaditeľstvu ciest a diaľníc ČR, výnimku na prechod diaľ- nice D8 Praha - Berlín (Hamburg - Istanbul) cez CHKO České stredohorie. Vo svojom roz- hodnutí sa odvoláva na rozhodnutie ministra Kužvarta z februára 1999, ktorý D8 uznal ako verejný záujem. Zákon pritom jasne hovorí, že výnimka sa môže udeliť LEN v prípade, že ve- rejný záujem VÝRAZNE prevažuje nad záuj- mom ochrany prírody. 
   Rozhodnutie je plné podmienok pre vedenie daľnice po povrchu. (Proti tunelu sa nepriamo vyslovila dokonca i Správa CHKO České stre- dohorie, rovnako ako proti variante vedenia medzinárodnej cestnej dopravy mimo CHKO- kvôli Krušným horám, kde je pri Moste nutné prekonať väčší výškový rozdiel ako pri Ústí, pričom tento alternatívny návrh nepočíta s daľnicou, ale s rýchlostnou cestou a tunelmi v Krušných horách.) Podmienky pre výnimku sú typu: “Premostenie  údolia najmenej 4 m  vysoké a 250 m dlhé”, “Údolie bude uvedené po stavbe do pokiaľ možno pôvodného sta- vu”, “Bude prevedená výsadba pôvodných drevín”, “Bude prevedená rekultivácia”, “V päte násypu budú vytvorené výbežky a zálivy, na ktorých bude vysadená zeleň (stanovištne zodpovedajúce druhy stromov), ktorá bude objekt aspoň sčasti zakrývať a členiť.” (Pričom nebolo povedané, či tých výbežkov bude 5 alebo 500, či “čiastočne” znamená 5% alebo  95%.) ...atď. Žiadna z podmienok však neho- vorí o prevode nákladnej dopravy na železnič- nú, či na lode.
   Proti rozhodnutiu je možné sa odvolať do 15 dní. Potom vydá stanovisko minister ŽP. Proti jeho rozhodnutiu už nie je odvolanie. Ak potvrdí minister udelenie výnimky (čo je viac než pravdepodobné), požiada investor o obno- venie územného rozhodnutia, ktoré je od roku 1996 prerušené. Krátko na to prebehne ešte stavebné konanie, ktoré bude opäť zavŕšené stavebným povolením. Najneskôr nasledujúci rok na jar treba očakávať ničenie Českého stredohoria vo veľkom. Myslím, že na 6. roč- níku prechodu Českého stredohoria po trase diaľnice už nebude možné uvidieť nedotknutú prírodu a miesto slávikov budú účastníci po- čuť buldozéry (a ukrajinštinu). A za pár rokov zavalí celé Ústecko nevídaná prosperita v po- dobe valiacich sa šnúr dymiacich kamiónov kmitajúcich mezi Tureckom a Nemeckom.
   Prírodu milujúci Česi budú mať o argument viac: “Rovnako nemá zmysel niečo robiť”. (Alebo: “Tí ekológovia to zase spackali! A to som im poslal stovku!”)
   Napriek tomu sa rozbieha druhá vlna pro- testov. Odvolanie proti výnimke doposiaľ podporilo takmer 50 organizácií, z ktorých 17 pracuje v severných Čechách. Petíciu už mi- nistrovi poslalo niekoľko stoviek signatárov, medzi nimi sú napríklad profesori Jan Keller, Dalibor Povolný, či Petr Svoboda z Fyzio- logického ústavu AV ČR. Táto petičná kam- paň potrvá do tej doby, pokiaľ minister nerozhodne. 
   Mimovládnej organizácii “Děti Země”, ktorá je iniciátorom ekologickej kampane proti výs- tavbe diaľnice D8, vyjadrujú podporu dokon- ca i automobilisti, ktorým se nepáči, že kvôli diaľnici D8 má byť zničené tak ojedinelé so-pečné pohorie. Zmierili by sa vraj i s dlhým tunelom, lebo trasa by bola kratšia a bez veľ- kého prevýšenia, čím by ušetrili za benzín.
   Děti Země navrhujú vybudovať diaľnicu s tunelom minimálnej dĺžky 7,7 km za 10,65 miliárd korún. Potrebné peniaze by mohla poskytnúť EÚ z rôznych programov, ako je napríklad ISPA.
   Viac informácií, ako aj text odvolania, či petíciu, nájdete na adrese www.detizeme.cz

DOPRAVNÁ KOALÍCIA
   Rok 1994 bol v celej západnej Európe ro- kom v znamení odporu proti budovaniu ciest. Vo Veľkej Británii a Švajčiarsku dosiahli ob-  čania a ekologické organizácie v kampaniach proti cestnej doprave významné víťazstvá. Hnutiu v Anglicku sa napríklad podarilo prinútiť vládu, aby o 30 % zredukovala pro- gram budovania novej cestnej siete. Švaj- čiarske hnutie dosiahlo zase úspech v referen- de o tranzitnej preprave. Do 10 rokov by sa mala tranzitná nákladná doprava prechádza- júca Švajčiarskom premiestniť na železnice. 
   Inšpirované týmito a ďalšími úspechmi zalo- žili mimovládne organizácie koalíciu proti no- vým diaľniciam pod názvom TENGO (Trans- európske NGOs). Sú v nej zastúpené organizá- cie s najširším spektrom pôsobenia: WWF Europe, Transport and Environment, ALARM UK, FoE International, Greenpeace z Rakúska a Švajčiarska, BirdLife International a A SEED Europe. 
                   (zdroj: Sedmá generace, 11/95,ml)
      
EMISIE NA PREDAJ
   O skleníkových plynoch, ktoré do ovzdušia chrlia výfuky áut a komíny elektrární, sa zvy- čajne hovorí len v zlom: spôsobujú zohrie- vanie planéty a globálne klimatické zmeny. Neuveriteľne preto znie informácia, že sa na nich dá aj zarobiť a že jedným z horúcich kan- didátov na slušný zisk v hodnote niekoľkých miliárd korún je aj Česká republika. Pred dvo- ma rokmi na konferencii v Kjóte sa totiž ČR spolu s  Európskou úniou zaviazala, že v ro- koch 2008-2012 vypustí do ovzdušia v prie- mere o osem percent menej oxidu uhličitého a ďalších škodlivých látok ako v roku 1990. A pretože je dnes veľmi reálne, že Praha najmä kvôli prepadu priemyselnej výroby zo začiatku deväťdesiatych rokov množstvo vypúšťaných plynov zníži ešte viac, mohla by zvyšok “ušet- rených emisií” predať niektorej krajine, ktorá bude mať problémy s dodržaním medziná- rodnej dohody. Tento štát potom bude môcť odpočítať “nakúpené” emisie od množstva skleníkových plynov, ktoré zo svojho územia vypúšťa do atmosféry. Výsledná redukcia emisií týchto plynov v časovom horizonte ro- ku 2010 by sa mala pohybovať v rozpätí desať až pätnásť percent v porovnaní so stavom v roku 1990. Česká republika by na predaji ušetreného kreditu mala zarobiť niekoľko stovák miliónov dolárov ročne. 
                           (zdroj: Pravda, 18.8.1999,ml)

SMOG NAD OCEÁNOM
   Nad Indickým oceánom sa vytvoril obrov- ský oblak smogu s plochou vo veľkosti USA. K tomu zisteniu dospeli autori rozsiahlej medzinárodnej štúdie, na ktorej sa podieľali vedci z Európy, Indie a USA. Monzúnové vetry odviali splodiny vyprodukované prie- myslom a domácnosťami (aerosoly) z Indie a juhovýchodnej Ázie nad more, kde na prekva- penie vedcov zhustli a vytvorili smogovú clonu. Vyzerá to tak, ako keby bol celý indic- ký subkontinent obklopený haldou znečisťu- júcich látok. Zamorená oblasť má rozlohu 10,3 milióna kilometrov štvorcových a zahŕňa Arabské more, Bengálsky záliv a časť severné- ho Indického oceána. Podľa prvých výsled- kov šesťtýždňového pozorovania pôsobí smo- gová clona tak otepľujúco, ako aj ochladzu- júco. Vedci budú teraz vyhodnocovať vplyv smogu na klimatické procesy a na život v mori. Každá zmena intenzity slnečného žiarenia totiž vplýva na rastliny, ktoré sú odkázané výlučne na fotosyntézu.
                             (zdroj: SME, 17.6.1999, ml)       
Nová publikácia
AKO ZLEPŠIŤ DOPRAVU V MESTE         
   Publikácia, ktorú vydalo občianske združe- nie “Slobodná alternatíva” je plná príkladov a rád od viacerých autorov. Brožúrka formátu A4 pozostáva zo šiestich tematických častí (odnímateľných dvojlistov) - Verejná doprava, Politika parkovania, Cyklistická doprava, Chôdza v meste, Poplatky za komunikácie a Územné plánovanie. 
   Štúdiu si môžete bezplatne objednať na adre- se Slobodnej alternatívy uverejnenej na str. 3.
                                                                  (ml)

         
 
Príbeh                                                              -12-
BOLO RAZ JEDNO AUTO  

   V roku 1899 opúšťa Henry Ford dobre platené miesto hlavného mechanika v Edisonovej spoločnosti, aby na svoje riziko založil prvý podnik na výrobu automobilov. 
   V tejto chvíli sa mu zdá, že toto rozhodnutie bolo príliš odvážne v dobe na prelome storočí. “Po automobiloch nebol dopyt.” Neslýchaná veta, závratné zistenie, “doznání” storočia !
   Ford to behom niekoľkých desaťročí od základu zmenil. To znamená, že zmenil samotnú povahu potrieb západného človeka, a to tým, že do prvej rady posunie najumelejšiu potrebu zo všetkých. Pozrime sa na zápletku.
   Aby Ford napravil nedostatočný dopyt, alebo “odpor verejnosti k stroju”, vymyslel veľký, skutočný  a jediný prostriedok, ako vytvoriť potrebu niečoho, tam, kde nie je: reklamu, ako sa jej vtedy začalo hovoriť. 
   Vo svojej prvej reklamnej brožúre napísal: “ Auto vás môže odviesť kdekoľvek, kam sa vám zažiada..., aby ste dali odpočinok svojmu mozgu dlhými prechádzkami na čerstvom vzduchu a osviežili pľúca vďaka posilňujúcemu lieku - čistejšiemu ovzdušiu”. 
   V roku 1910 predviedol model T, síce nevzhľadný, ale ľahko opraviteľný, ktorý potom tvrdohlavo presadzuje šesťnásť rokov bez najmenšej zmeny. S postupným zvyšovaním výroby a umelých potrieb, vyvolaných reklamou, neprestáva Ford znižovať jeho cenu. (Hitlerov Volkswagen sa riadi rovnakou myšlienkou.) V roku 1909 predal 18 000 vozov, v roku 1919 už takmer milión. V roku 1924 predával 7 000 áut denne. Dnes vyrábajú Spojené štáty 12 miliónov áut ročne. 
   Keď sa naplnili jeho dni a Henry Ford ako miliardár v roku 1947 umrel, spoločnosť General Motors a Ford Motor Company boli už dvomi najsilnejšími svetovými firmami. Automobilový priemysel, sotva pol storočia starý, vládne vývoju všetkých ostatných priemyslov.
   Zrodil sa zo snov pubertálneho tvora, fascinovaného predstavou ísť si náhodne po vidieckych cestách “kdekoľvek sa zažiada” za volantom “cestného vozu”, ktorý by poslúchal len jeho nálady, lokomotíva na “okovanej ceste” zdá sa byť skutočným symbolom obmedzenia.
   Zatiaľčo auto malo slúžiť k úniku, vedie najprv do kancelárie a továrne. Malo “osviežiť pľúca”, ale ono znečisťuje ovzdušie a spôsobuje rakovinu. Malo zaistiť rýchlu jazdu, a ide v centre veľkomiest, ktoré otravuje svojimi splodinami, rýchlosťou 4 km/hod., čo je rýchlosť bežného chodca. Malo oslobodzovať a zotročuje. Ivan Illich vypočítal, že priemerný Američan, ktorý najazdí svojich 10 000 km ročne, aby vôbec zaplatil svoj voz, benzín, garáž a dane, musí tomu venovať zo svojich pracovných dní toľko, že jeho 10 000 kilometrov mu nakoniec zaberie 1 700 hodín z jeho času, čo vlastne znamená priemernú rýchlosť 6 km/hod. !
   Ak chcem ísť naozaj rýchlo, alebo chcem slobodne snívať, potom použijem vlak. Vo svojom vagóne čítam, spím, môžem chodiť, pozerať sa, čo sa deje, zavrieť oči, alebo meditovať. Za volantom nič podobné nemôžem. To jediné, čo môžem čítať, sú len číslice, reklamy, rady alebo príkazy cestnej polície. Ak jem, tak len sendvič a len jednou rukou. Ak snívam, surovo ma prebudí klaksón. A ak zaspím, tak už navždy. Namiesto oslobodenia, o ktorom sníval Ford, sme prijali zotročenie v rytme strojov a tiež súperenie - rýchlosť, móda alebo cena - ktoré zvýrazňuje 
-10-
najantisociálnejšie stavy našej povahy a najneurocitnejšie črty našej spoločnosti. Ísť rýchlejšie, ako ostatní, alebo vôbec rýchlo, samo o sebe poskytuje impotentom intelektu, sexu a citu už od ich osemnástich rokov premocné prostriedky, ako sa pomstiť na odpočinku a bezpečnosti ostatných. Jazdenie sa samo o sebe stáva cieľom a táto potreba, ktorá ako vieme, je celkom umelá, premrhala za takmer polstoročie náš život a štátny rozpočet. 
   Auto, ktoré spôsobilo dopyt po nafte plávajúcej na Západ cez more, je zodpovedné za znečistenie oceánov tankermi. A toto znečistenie je príčinou nielen zničenia skvelých rybolovných oblastí, ale pravdepodobne tiež hladu, , ktorý dnes pustoší čiernu Afriku. Zmeny vyparovania oceánov od 2-5 % môžu privodiť zmeny podnebia, ktorým môžu následne padnúť za obeť milióny ľudí. A západ sa stal závislým od niekoľkých malých emirátov, na Saudskom kráľovstve a na diktatúre istého líbijského plukovníka, mohamedána fundamentalistického druhu. 
   Zhrňme si: V roku 1899 auto nikto nepotrebuje. Henrymu Fordovi sa však behom niekoľkých desiatok rokov podarilo vnútiť ho svetu. A ajhľa, naše mestá sú k nežitiu, je tu všeobecné betónovanie, príroda je znetvorená, každodenná a verejná morálka degradovaná, priemysel a ekonomika závislé na aute, ktoré je samo závislé na naftových zdrojoch, ktoré sú závislé od politiky Arabov, ktorá je určovaná existenciou Izraela, ktorá sa stala možnou a nevyhnutnou skrz tábory smrti onoho Hitlera, ktorého by nejaký Herman Kahn nebol predpokladal.

                                                      Denis de Rougemont, 1977,  (1906 - 1985, Filozof a esejista)
Konferencie 
MESTÁ BEZ ÁUT - VÍZIA PRE TRETIE TISÍCROČIE
   Pod týmto názvom sa uskutočnila v Berlíne dvojdňová konferencia, ktorú usporiadala Európska akadémia pre mestské životné prostredie. Referáty účastníkov z 10 európskych krajín sa niesli v znamení znižovania intenzity individuálnej automobilovej dopravy v mestách a jej nahradení pešou, bicyklovou a verejnou dopravou.
   Účastníci sa jednoznačne zhodli na nutnosti ekonomického a dopravného znevýhodňovania užívania automobilov a prezentovali výsledky už uskutočnených projektov vo svojich krajinách a mestách.
   Prebudenie k zodpovednosti za budúcnosť dopravy mal za cieľ druhý tematický okruh konferencie, a to príprava a koordinácia podujatia Deň bez áut. Ten sa pod mottom “V meste bez môjho auta” uskutoční 22. septembra 2000.  Claude Bochu z bruselského koordinačného centra Európskej komisie informoval, že zatiaľ je prihlásených 450 miest, prevažne z Talianska, Francúzska  a Španielska. Podujatie organizuje Združenie pre novú mobilnú kultúru  Car Free Cities (Mestá bez áut) za politickej podpory Európskej únie.  Do kampane za lepšiu dopravu zapadá aj ďalšie rovnomenné celosvetové podujatie, ktorého vyhlasovateľom je Car Busters (Krotitelia áut), a ktoré bude konať 21. septembra 2000.
   Slovenská strana na konferencii deklarovala záujem Slovenska o zapojenie sa do Dňa bez áut. Avšak poukázala aj na fakt, že na Slovensku zatiaľ chýba ochota aj politická odvaha odhodlať sa k nevyhnutným krokom na ozdravenie dopravy nepopulárnymi opatreniami pre motoristov. K tejto situácii prispieva aj schizofrenický postoj Európskej únie. Tá na jednej strane tlačením Slovenska do výstavby diaľnic nahráva ďalšiemu prehusťovaniu automobilovej dopravy, na druhej strane podporuje Deň bez áut.                                                                 
                                                                            Ing. Karol Labaš, Cyklistická únia mesta Košice

22. september - Európsky deň bez áut
Udalosti                                                    -14-
ROVNO ZA MINISTROM

   “Les pre život – nie pre smrť !”, “Zachráňme lesy !”, “Stop holorubom !”, “Zem nepatrí človeku – človek patrí Zemi !”, “Pán minister, poďte von !”, znelo za mohutného bubnovania z úst asi 300 účastníkov protestného zhromaždenia Lesoochranárskeho zoskupenia VLK, ktoré sa konalo v Bratislave 28.júna 2000 pred budovou Ministerstva pôdohospodárstva SR. Aktivisti do hlavného mesta dorazili “VLKOVLAKom”, ktorý sa počas svojej cesty zastavil v 20 mestách Slovenska. V nich prebiehali diskusie s občanmi, rozdávali sa informačné a propagačné materiály. LZ VLK týmto podujatím opätovne upozorňuje slovenskú verejnosť na dlhodobé ignorovanie takých zmien v legislatíve (Lesný zákon, Vodný zákon, Poľovný zákon), ktoré by viedli k zvyšovaniu  vodozádržnej a akumulačnej schopnosti krajiny a tým aj k jej vyššej ekologickej stabilite.
   Tohtoročné  suchá a povodne v predchádzajúcich rokoch nie sú dielom náhody.  LZ VLK na základe vlastných odborných štúdií predpokladá v niektorých oblastiach Slovenska povodňovú vlnu v prvej dekáde júla 2000. Následne podľa štúdie prichádza obdobie šestnástich rokov vlahových  deficitov s následnými zrážkovými extrémami v rokoch 2016 – 2020, ktoré ak sa nezmení politika ministerstva budú mať pre Slovensko katastrofálne dôsledky z hľadiska ľudských obetí, ako aj materiálnych škôd. Zvýšená zrážková činnosť totiž v stredoeurópskom priestore bola na základe analýzy údajov SHMÚ  v rokoch 1956 – 1959, 1977 – 1980, 1997 – 2000 ...
   Medzi ďalšie požiadavky LZ VLK patrí  zastavenie obnovnej ťažby vo všetkých prírodných a národných prírodných rezerváciách a prehodnotenie všetkých výnimiek na ostatné typy ťažieb v týchto rezerváciách, postavenie holorubného spôsobu ťažby mimo zákon, dôsledné uplatňovanie  uznesenia vlády SR č. 515 o Akčnom pláne pre implementáciu Národnej stratégie ochrany biodiverzity na Slovensku, celoročnú ochranu dravcov a vyvodenie personálnych dôsledkov voči štátnym zamestnancom, ktorí od roku 1990 napriek varovaniam LZ VLK neprijali žiadne preventívne opatrenia na zabránenie ekologickým a materiálnym škodám i ľudským obetiam.
Účastníci zhromaždenia mali pre ministra Koncoša pripravené aj dary: krhlu na polievanie počas veľkého sucha, záchranné koleso pre prípad povodne a vrece, ktoré symbolizuje neefektívne vynaložené dotácie v sektore pôdohospodárstva.
                                                                                                                                                (pa)

-15-
KŠE POKRAČUJE V NOVOM ŠKOLSKOM ROKU ! 
   
   Nápad realizovať projekt Korešpondenčnej školy ekológie vznikol v školskom roku 1997/1998 v hlavách pracovníkov Strediska záujmovej činnosti s environmentálnym zameraním pri ZŠ Bieloruská v Bratislave – Mgr. Rudolfa Padu a Mgr. Ivana Dubničku.
   Cieľom “školy”, ktorej prvý ročník pre základné a stredné školy II. bratislavského obvodu sa uskutočnil v školskom roku 1997/1998, bolo podnecovať záujem detí a mládeže o ekológiu, a  to na dobrovoľnom základe, podporiť medzipredmetové a analytické myslenie, prehĺbiť citovú zaangažovanosť a osobnú zodpoved- nosť za osud planéty Zem a v nepo- poslednom rade podnietiť k aktív- nemu  využívaniu voľného času a  k práci s dostupnou environmentál- nou literatúrou.
   “Škola” má v každom školskom roku spravidla 6 – 7 častí a v každom kole je potrebné odpovedať na 20 otázok s riešením a, b, c. Na riešenie úloh jedného kola jeden mesiac a predpokladá sa, že žiak bude pracovať s literatúrou a využije možnosť konzultovať niektoré otázky s učiteľmi a rodičmi.
   Každému, kto sa zúčastní všetkých kôl “KŠE” a získa minimálne 50 % bodov je udelený certifikát absolventa Korešpondenčnej školy ekológie. 
   V školskom roku 1999/2000 sa uskutočnil prvý ročník “KŠE – Liptov” na tému Životné prostredie a kultúrne dedičstvo SR, ktorý koordinovalo Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY a projekt finančne podporila Vzdelávacia nadácia Jana Husa z Bratislavy. Oslovili sme vyše 90 škôl v Liptove. Do riešenia úloh “KŠE” sa zapojilo 725 žiakov z 35 základných a stredných škôl v okresoch Liptovský Mikuláš a Ružomberok. Celkovo sme obdržali v šiestich kolách 3 596 odpovedí. Úspešnými riešiteľmi sa napokon stalo  407 žiakov z 33 škôl. 
   V školskom roku 2000/2001 sa rozbieha druhé kolo Korešpodenčnej školy ekológie Liptov s  tematikou Fauna Európy, ktoré bude mať 7 kôl. 
                                                                                                                                                (pa)                                                                                                     

ČITATEĽSKÁ SÚŤAŽ  

   Ak ste pozorne čítali časopis “EKOKOMPAS” nebude pre Vás problémom odpovedať na nasledovné otázky už siedmeho kola našej súťaže :
1, Aké hlavné problémy spôsobuje automobilizmus ?
2, Koľko ľudí zomrie ročne na svete pri automobilových nehodách ? 
3, Ktoré sú hlavné výfukové plyny ?
4, Vymenuj aspoň tri druhy alternatívnych pohonných hmôt ! 
5, Na ktorý dátum je určený Európsky deň bez áut ?

Odpovede spolu so svojimi nápadmi a pripomienkami zasielajte do konca októbra 2000 na adresu: EKOKOMPAS, Lenka Milonová, 031 04 Okoličné 552, 031 04   Liptovský Mikuláš. Výhercovia budú knižne odmenení.                                                                                        (ml)                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                           
Ekoknižnica                                                     -16-
PONUKA MATERIÁLOV EKOCENTRA SZOPK PRIEVIDZA, časť 1.
 
- Aj hady patria do prírody, dajte im šancu prežiť             10 str.      1997             15,- Sk
- Ako znížiť spotrebu energie v domácnosti                      36 str.      1996             10,- Sk
- Cennejšia ako zlato (výstava z 18 plagátov A4, voda)                     1985             10,- Sk
- Černobyľ v nás a dnes                                                   102 str.      1991             25,- Sk
- Čo nám sľubovali ....                                                       18 str.      1992              5,- Sk
- Ekologická výchova                                                        18 str.      1992             10,- Sk
- Ekologické motívy vo výtvarnom umení                          33 str.      1988              8,- Sk
- Energia pre Slovensko                                                     27 str.      1992             20,- Sk
- Európska banka pre obnovu a rozvoj                               63 str.      1995             25,- Sk
- Európske spoločenstvo a životné prostredie                     50 str.      1993             25,- Sk
- Fotovoltaika – elektrina zo Slnka                                   43 str.       1995             35,- Sk        
- Huby                                                                              14  str.      1988               2,- Sk
- Jadrová energia a jej vplyv na živ. prostredie                 180 str.      1990             30,- Sk 
- Jadrová technika – čo si treba uvedomiť                          10 str.      1992               2,- Sk
- Kam nás to unášaš poľnohospodárstvo naše?                  90 str.       1990             25,- Sk 
- Klimatické zmeny                                                           64 str.      1996             40,- Sk
- Kogeneračné jednotky                                                     16 str.                           10,- Sk
- Mesiac na hrádzi (stop Gabčíkovo)                                  48 str.      1991             10,- Sk
- Negatívne vplyvy vypaľovania porastov                          35 str.       1998              35,-Sk  
- Odpad,obaly a životné prostredie                                     62 str.      1995             25,- Sk
- Ochrana genofondu                                                       114 str.      1988             20,- Sk 
- Ochrana obojživelníkov                                                   94 str.      1991             30,- Sk
- Ochrana živočíchov v ČR                                               180 str.     1992             30,- Sk
- Ochranca prírody                                                             24 str.     1996               5,- Sk
- Ochranca prírody (pre ZŠ 5. – 8. roč.)                            119 str.     1982             15,- Sk
- Príprava lídrov ochranárskych skupín na Slovensku         28 str.     1993             10,- Sk
- Prostredie ...                                                                    28 str.      1990             10,- Sk
- Ochranca prírody (časopis BA ochranárov)                    193 str.      1990            15,- Sk
- Skauting: akce pro životní prostředí + 4 plagáty A3         45 str.      1991            10,- Sk
- Skladkovanie tuhých odpadov                                          54 str.      1987            20,- Sk          
- Staráme sa o zem (stratégia TUR)                                   29 str.       1991            15,- Sk
- Stredoeurópsky seminár o živ. prostredí (1991)             100 str.       1991            15,- Sk
- Strom ve měste I.                                                             67 str.      1994            30,- Sk
- Strom ve měste II.                                                            60 str.      1994            30,- Sk 
- Šok z prosperity I.                                                          235 str.       1995           70,- Sk
- Šok z prosperity II.                                                         146 str.       1995           60,- Sk
- Tichodroma                                                                     147 str.      1992           25,- Sk
- Udelej si papír s Terezou                                                   24 str.      1992           15,- Sk    
- Únosnosť a racionálne využitie vysokých pohorí SR        114 str.      1993           85,- Sk
- Z medvědích a vlčích brlohú                                            134 str.      1996          90,- Sk
- Záchrana jilmu                                                                  47 str.      1986           20,- Sk

-17-
- Zoznam motýľov vyskytujúcich sa na území SR                 54 str.     1995           50,- Sk
- Ochrana prírody, 3                                                           380 str.     1982           35,- Sk
- Ochrana prírody, 4                                                           314 str.     1983           33,- Sk
- Ochrana prírody, 5                                                           247 str.     1984           26,- Sk
- Ochrana prírody, 6                                                           262 str.     1985           33,- Sk    
- Ochrana prírody, 8                                                           358 str.     1987           35,- Sk
- Ochrana prírody, 9                                                           360 str.     1988           33,- Sk
- Dobrovoľná ochrana prírody v SSR                                    53 str.     1983           15,- Sk
- Človek a prostredie                                                            90 str.     1990           15,- Sk
- Energia pre Slovensko: Možnosti ekologicky ...                110 str.     1992           25,- Sk
- Koncepcia tvorby a ochrany živ. prostredia do r. 2000      100 str.     1989           20,- Sk
- Problémy a otázky ochrany flóry a fauny SSR                   217 str.    1984            20,- Sk
- Problémy ochrany prírody a krajiny (Štiavnické vrchy)       83 str.     1979           20,- Sk                       
- Energie v střední a východní Europě (zborník)                  236 str.     1991          25,- Sk
- Ciconia 88 (zborník referátov)                                             73 str.                      10,- Sk
- Chránené a navrhované územia v okrese Nové Zámky         21 str.    1982            4,- Sk
- Vodné dielo Liptovská Mara (zborník)                                53 str.     1993          15,- Sk
- Životné prostredie v Československu (situace v krajích)       34 str.    1989          10,- Sk
- Životné prostedie v Československu (zelená hnutí)              22 str.     1990          10,- Sk
- Energii Československu NE Československo energii           28 str.                         8,- Sk
- Viacnárodné korporácie a životné prostredie                      39 str.      1993          15,- Sk
- Hodnotenie vplyvu na životné prostredie                             27 str.     1993          15,- Sk
- Ochrana reliéfu                                                                  114 str.    1988          20,- Sk
- Sledovanie a ochrana plazov                                              29 str.      1985          10,- Sk
- Propagačná činnosť ústredia štátnej ochrany prírody          10 str.      1987            4,- Sk
- Ekologické dokumenty                                                       79 str.      1991          15,- Sk
- Lesní hospodářství, čistota vod a ovzduší                           95 str.      1986          10,- Sk
- Možnosti SZOPK pri ochrane fauny SSR                         201 str.      1986          25,- Sk
- Práce s mládežou v SZOPK                                               78 str.      1988          15,- Sk
- Na pomoc krúžkom mladých OP v okrese Humenné        102 str.      1978          10,- Sk
- Využívanie prírodných zdrojov ... v NP Nízke Tatry        179 str.      1989          20,- Sk
- Ochrana a tvorba živ. prostredia v aglomeráciách SR      264 str.      1990          30,- Sk
- Tichodroma                                                                     173 str.      1987          25,- Sk
- Slovníček jaderných pojmú                                               63 str.      1990          15,- Sk
- K ochraně přírody                                                             62 str.      1984            6,- Sk
- Výchova a vzdelávanie k ochrane prírody                        134 str.     1983           20,- Sk
- Význam lesa a rozptýlenej zelene pre tvorbu krajiny         51 str.      1984           15,- Sk

Kontakt: EKOCENTRUM SZOPK, 
                Nábrežie sv. Metoda 123/17, 971 01 Prievidza, 
                tel./fax: 0862/542 65 

K cene materiálov je potrebné pripočíťať poštovné a balné, ktoré závisí od veľkosti objednávky.
                                                                                               (pokračovanie v budúcom čísle, pa)