5 / 2000
     Z OBSAHU: 
•	hlavná téma - ATMOSFÉRA 
•	zaujímavé články:
    *Budúcnosť z hľadiska kímy nie je optimistická
    *Slovensko v zovretí klimatických zmien
    *Naša žiarivá planéta  
•	Koncert pre Zem dopadol úspešne
•	Knižnica-
Rozličná ekoliteratúra  
•	Predstavujeme najnovšie knihy
vydavateľstva ABIES 
•	Pozvánka na exkurziu na Čierny Balog
•	Zapojte sa....
     súťaž kresleného humoru                                                                                                                                                                                                                                                      “Je ještě čas...!?” 
    Lesoochranársky čin roka 1999

 Prirodzené klimatické zmeny sme mohli pozorovať aj v minulosti, keď sa striedali teplejšie obdobia s chladnejšími – rozsiahle oblasti Zeme pokrýval ľad, alebo naopak, vysoké teploty a výdatné zrážky umožňovali rozmach teplomilnej vegetácie. Na základe geologických nálezov a štúdia fosílií je možné približne stanoviť jednotlivé klimatické obdobia. Už počas paleoklimatickej histórie Zeme sa striedali teplé obdobia s  rozsiahlymi zaľadneniami.                         Vplyvom pohybu kontinentov a následnej tvorby morských prúdov medzi rovníkom a pólmi sa približne pred 20 až 60 miliónmi rokov začali diferencovať jednotlivé klimatické zóny. Tento proces bol ukončený približne vo štvrtohorách – asi pre dvoma až troma miliónmi rokov, keď sa po každých 40 000 až 170 000 rokoch vyskytovali doby ľadové s následným ústupom zaľadnenia. V súčasnosti žijeme v klimaticky pomerne stabilnej medziľadovej dobe, ktorá trvá približne        10 000 rokov,  posledné zaľadnenie dosiahlo v Európe maximum asi pred 18 000 rokmi. 
Rozdiel medzi prirodzenými klimatickými zmenami v minulosti a súčasným globálnym otepľovaním je v ich rozdielnom časovom horizonte.Kým v minulosti prebiehali tieto zmeny pozvoľne a trvali tisíce až milióny rokov, v súčasnosti nastávajú zmeny v priebehu jedného desaťročia.                         (pa)

 

-2-
Pár slov na úvod...
    Niektorí z Vás majú dnes 10  rokov. V roku 2060 budete mať 70  rokov. Aký bude váš svet v roku 2060? Aký bude svet vašich detí a vnúčat? A bude to ešte svet, v ktorom by ste chceli žiť? 
   Napriek tomu, že svet v uplynulom desaťročí postihli výrazné anomálie počasia (horúčavy, sucho, intenzívne dažde, povodne, víchrice), zdá sa, že náš občan – ako základná ľudská jednotka spoločnosti, zostáva voči týmto skutočnostiam imúnny a apatický. Najčastejšou odpoveďou ľudí, ktorí sa zaoberajú celý život iba sebou a svojou rodinou, je: “Ja nemám na také veci čas” a ich najčastejšou myšlienkou: “Iste to nebude také hrozné”.
  
       Kaleidoskop obrázkov z USA, Kanady, Veľkej Británie, Nemecka, Francúzska, Poľska, Českej republiky, Hondurasu, Peru, Mozambiku, Etiópie ... či dokonca z blízkych Jarovníc nechávajú  mnohých chladnými. Zvykli sme si na smrť, na utrpenie, na plač pozostalých nad ľudskými obeťami a obrovskými materiálnymi škodami ... a smrť, strácanie, bezbrehá beznádej a zúfalstvo dávkované povrchným spôsobom médiami, akoby sa nás netýkali. Škoda.
   Škoda, že máme kdesi v  zvrátenosti nášho človečenstva zakódovanú neschopnosť načúvať vlastnému vnútornému hlasu, ako aj slovám “prorokov”.  História to potvrdzuje. Každého zvestovateľa pravdy sme vysmiali, označili za čudáka, vyhnali na perifériu ľudského sveta, alebo dokonca upálili. 
   Pravda však nie je závislá od existencie jej zvestovateľa. Nie je závislá od toho, či v ňu veríme. Pravdu vždy odhalí čas. Pravda je univerzálnym posolstvom o nás a  o našom  osude.
   Keď v roku 1962 Rachel Carsanová napísala knihu “Mlčiaca jar” a poukázala v  nej  na  možné ničivé  účinky  pesticídov ( ktorých  používanie  bolo  ešte v plienkach), na životné prostredie a človeka, nemohla mať pravdu. Jej pravdu nechcela spoločnosť, vedci, politici. Jej pravda nebola čosi zabalené v celofáne, čosi príjemné, niečo, čo by chcel mať každý občan konzumnej spoločnosti doma. Rachel ponúkla surovú zmes faktov a  úvah o  možných zmenách v našej budúcnosti.  Dnes máme pesticídy v materskom mlieku niektorých žien, v mlieku a tuku veľrýb a tučniakov ..., kolujú v potravinových reťazcoch aj v krajinách, kde neboli nikdy použité.
Stačilo 40 rokov ľudskej ľahostajnosti, aby sa ukázala  pravda Rachel Carsanovej. Ďalších 70 rokov bude stačiť na zjavenie sa pravdy o klimatických zmenách a účinkoch poškodenej ozónovej vrstvy. S touto pravdou  však už bude ruka v ruke kráčať smrť, zúfalstvo a  beznádej dosiaľ nepoznaného rozsahu. A nebude to v Bohu, v osude, či v akejsi smole. Bude to v nás. Čo sadíš, to aj zbieraš.
      
                                                                                                                       Mgr. Rudolf Pado    

-3-
 BUDÚCNOSŤ Z HĽADISKA KLÍMY NIE JE OPTIMISTICKÁ

Zmena klímy a globálne otepľovanie je predmetom každodenného záujmu. Ľudia  často spájajú tri významné problémy týkajúce sa životného prostredia: globálne otepľovanie, úbytok ozónu a kyslý dážď. Medzi nimi iste existuje spojitosť, ale kým účinky kyslého dažďa pôsobia na krajiny v smere vetra, ostatné dva javy sú príkladmi globálneho znečistenia – aktivity jednotlivcov a niektorých štátov  môžu napokon ovplyvniť všetkých ľudí a všetky štáty.
V roku 1988 bol pri OSN zostavený orgán – Medzivládny panel pre zmeny klímy (Intergovernmental Panel on Climate Change) – IPCC a ten predložil v rokoch 1990 a 1992 výsledky skúmania zmien klímy. Očakávané tempo zmien je 2,5 °C za 100 rokov, pričom rozdiel v priemernej teplote medzi ľadovými a medziľadovými dobami bol iba 5 – 6 °C.
V roku 1992 na Konferencii OSN o životnom prostredí a rozvoji v Rio de Janeiro podpísalo 160 štátov Rámcovú konvenciu o klimatických zmenách, v ktorej sa krajiny zaviazali učiniť opatrenia vedúce k odvráteniu klimatickej hrozby.
Prečo je potrebné zaujímať sa o klímu?
      Sme naozaj slepí k pretrvávajúcim problémom? Sme ako žaby? Ak by sa totiž žaba dostala do hrnca s horúcou vodou, rýchlo by vyskočila. Keď ju však dáme do studenej vody a túto pomaly ohrievame, tak žaba má “stále čas” (nevníma rozdiely zmien), až sa uvarí. Náš “hrniec” – planéta Zem sa postupne ohrieva, ale preto, že sa to deje pomaly, tak si to nikto nevšíma. Žaby žijú na našej planéte 200 mil. rokov, a teraz však rýchlo miznú (otepľovanie, ozónová vrstva, kyslý dážď).
Aké sú príčiny klimatických zmien ?
Cirkulačné pomery atmosféry, ktoré ovplyvňujú našu klímu, sú závislé od mnohých faktorov, o ktorých konečnej “váhe” na celkové trendy otepľovania vieme veľmi málo i ľudia sú tu príliš krátko, a tak im chýba historická skúsenosť:
•	intenzita slnečného žiarenia: je ovplyvňovaná slnečnou aktivitou, ktorá sa  prejavuje  výskytom slnečných škvŕn a má 11-ročný cyklus, rovnako ako kolísanie zemského magnetizmu so svojím 22 ročným cyklom
•	rýchlosť otáčania Zeme okolo svojej osi a sklon tejto osi k rovine ekliptiky: pri obehu Zeme okolo Slnka dochádza k trom pravidelným zmenám s amplitúdou 100 000 rokov ( zmena tvaru dráhy obehu Zeme okolo Slnka), 41 000 rokov a 23 000 rokov ( zmena obdobia, kedy Zem vstupuje do perihélia ). Amplitúda oscilácie zemskej osi je 41 000 rokov, a  počas nej sa mení uhol vychýlenia medzi 21,6° až 24,5°. Dnes je veľký 23,5°.
•	zloženie atmosféry / bližšie si o ňom povieme neskôr /
•	rozloženie kontinentov a morských prúdov: v  sústave svetových oceánov existuje veľký oceán- sky prenos – uzavretý cirkulačný systém, pričom jeden uzavretý kruh trvá 500 až 2000 rokov.
•	El Niňo: v troj až päťročných cykloch sa mení v rovníkovom pásme Tichého oceánu teplota               povrchových vrstiev atmosféry. Teplé vrstvy zohrievajú povrchovú oceánsku vodu, ktorá zamedzuje prístup   studenej vody bohatej na živiny k povrchu, kde sa zdržuje väčšina rýb. Deje sa tak hlavne v pacifickej oblasti južnej Ameriky, kde sa dôsledkom El Niňa prejavuje značný úbytok na rybolovných výnosoch. Ďalej El Niňo zapríčiňuje obrovské suchá v Austrálii, ruší monzún v juhovýchodnej Ázii a spôsobuje monzúnové prívaly v latinskej a južnej Amerike.  
•	veľké sopečné erupcie: v roku 1991 vybuchla sopka Mt. Pinatubo (Filipíny), ktorá vychrlila do stratosféry 25 – 30 miliónov ton SO2, ktorý má naopak ochladzujúci účinok na atmosféru. V tom čase množstvo slnečného žiarenia pokleslo o 2 %, ale účinkom tohto výbuchu sa pripisujú  aj mierne zimy v západnej Európe v rokoch 1991 – 1992.

    V geologickej dobe sú výkyvy podnebia dobre známe. Posledné boli počas doby ľadovej – bolo to obdobie trvajúce asi dva milióny rokov, ktoré sa skončilo asi pred 10 000 rokmi. Striedali sa tu studené a  suché doby ľadové s dobami medziľadovými, počas ktorých bolo podnebie podobné dnešnému, pričom hladina oceánov kolísala až o 100 metrov. Vo vrcholových štádiách doby ľadovej bolo v strednej Európe o 11 – 13 °C chladnejšie, ľadovec  siahal  až  po Karpaty a v Škandi- 
-4-
návii mal hrúbku asi 3 km. Približne pred 11 000 rokmi začalo teplejšie obdobie nazývané holocén. S teplotou stúpala aj hladina oceánov, najvýraznejšie v období pred 9 000 až  5 000 rokmi. Obdobie spred 8000 až 5000 rokov nazývame klimatické optimum, kedy bolo v strednej Európe teplejšie o 2 – 3 °C. Pred približne 6 000 rokmi bola priemerná teplota o 2 °C vyššia v porovnaní s dneškom +  bolo viac zrážok. V tom čase sa napríklad na základe vhodných podmienok  zrodilo  poľnohospodárstvo v Egypte a Mezopotámii (vznikol prvýkrát nadbytok potravín), vznikali mestá, Island bol z polovice lesnatý a alpské ľadovce boli podstatne menšie ako dnes. Klíma mala zrejme vplyv aj na rozkvet antického Grécka, vznik a  pád Rímskej ríše (ochladzovanie = neúroda). V strednej Amerike bolo okolo roku 800 dlhé obdobie sucha, ktoré bolo jednou z príčin zániku ríše Mayov.
     Klimatické optimum začiatkom nášho tisícročia umožnilo rozšíriť pestovanie viniča do Európy (1066 – Anglicko – 38 vinohradov, Nemecko, Litva), Vikingovia osídľovali Island, Grónsko a pobrežie Ameriky. Vyskytli sa však aj lokálne ochladenia :
•	1242 – zápis v Spišskej kronike – “tri roky neobrobené polia, hlad ...”
•	1379 – Island – zahynulo veľa detí na podvýživu (na základe ság)
•	v zime 1383/1384 – v Kronike Gašpara Heltaia je opisované ťaženie kráľa Mateja z Viedne do Bratislavy, kedy  zmrzlo veľa vojakov 
•	1450–1850 – “malá doba ľadová” v Európe priem. teplota klesla o 1°C (striedanie 30–ročných cyklov) – na zamrznutej Temži sa konali trhy (Londýn), splazy alpských ľa- dovcov sa posunuli kilometre do dolín ...
•	1848 – nepriaznivé počasie a  neúroda viedli k revolučným rokom (napr. Francúzska revolúcia)
•	20. storočie – dve teplé periódy – 1910–1940 a 1975-??? 
Skleníkový efekt
   Dnešná priemerná teplota na Zemi  +15 °C je výsledkom pôsobenia skleníkových plynov, ktoré sa v atmosfére nachádzali aj v období, kedy človek výrazne neovplyvňoval dianie na našej planéte.    Tieto plyny, ako napríklad vodná para, oxid uhličitý ... pohlcujú časť slnečného žiarenia a spôsobujú rozdiel asi 21 °C medzi skutočnou priemernou teplotou na Zemi (15 °C) a hodnotou – 6 °C pre atmosféru teoreticky zloženú len z kyslíka a dusíka, ktoré tvoria postatnú časť plynného obalu Zeme  / kyslík (21 %) a dusík (78 %)/, ale žiarenie ani nepohlcujú, ani nevysielajú. Odchýlka medzi reálnou priemernou ročnou teplotou (+15 °C) a teplotou teoretickou pri atmosfére zloženej iba z kyslíka a dusíka sa nazýva prirodzený skleníkový efekt. Antropogénne nahromadenie skleníkových plynov spôsobuje zvýšený skleníkový efekt, ktorý má veľmi negatívne vplyvy na život na Zemi. 
Napríklad pri zdvojnásobení množstva CO2 v atmosfére by došlo k nerovnováhe v celkovej bilancii o 4 W/m2, čo predstavuje oteplenie + 1,2  °C.
Z histórie...
Otepľujúci účinok skleníkových plynov bol prvýkrát popísaný už Jean–Baptistom Fourierom v roku 1827. Po ňom švédsky chemik Avante Arrhenius v roku 1896 vypočítal, že zdvojnásobenie koncentrácie CO2 by zvýšilo globálnu priemernú teplotu o 5 °C (veľmi presný výpočet vzhľadom na technické vybavenie a vtedajšie poznatky). Týmto problémom sa ďalej zaoberal Angličan S. Callendar, ktorý v roku 1940 vypočítal ako prvý oteplenie zo spaľovania fosílnych palív. 

-5-
Interpretácia skleníkového efektu na Zemi bola zrealizovaná na základe pozorovania Marsu a Venuše. Napríklad na Marse je v dôsledku skleníkového efektu (hlavne vďaka prítomnosti CO2) namiesto    –57 °C “iba” – 47 °C .
Skleníkové plyny
•	Oxid uhličitý
Na celkovom vzraste skleníkového efektu sa podieľa  tento plyn až 70 %. Od roku 1750  vzrástla koncentrácia CO2 z 280 na 350 ppmv (o 25 %). Merania na Havaji ukázali rast o 0,5 % alebo o 1,8 ppmv ročne (t.j. 3,8 miliardy ton uhlíka do bilancie), čo je katastrofálne. Je tu totiž problém s absorpciou zvýšeného množstva uhlíka v atmosfére.
V oceánskej  povrchovej vrstve do 100 m prebieha síce chemická výmena látok na úrovni 90 miliárd ton uhlíka, pričom platí, že ak sa koncentrácia CO2 nad hladinou zmení o 10 %, jeho obsah vo vode sa zvýši iba o 0,1 %. Presun CO2 z povrchu do hlbších úrovní oceánu trvá stovky rokov, a tak nemôže vyriešiť dnešnú situáciu.
Významnú úlohu zohráva jav tzv. biologickej pumpy (ukladanie častí odumretého planktónu na dne oceánov). Dôležitosť uhlíkovej pumpy preukázali výskumy ľadovcových bublín s obsahom plynnej metasulfónovej kyseliny, ktorá pochádza z rozkladu oceánskeho planktónu, čiže jej koncentrácia je  ukazovateľom  aktivity planktónu. Ako však zvýšiť rýchlosť fotosyntézy planktónu ?
Ďalšie údaje získavame zo zisťovania pomerov izotopov 12C, 13C, 14C. 12C tvorí 98,9 % bežného uhlíka, ktorý čerpajú živé organizmy. 13C sa vyskytuje iba v obsahu 1,1 % a 14C je na Zemi od čias jadrových výbuchov a asi 10 kg ročne ho vzniká pôsobením korpuskulárneho slnečného žiarenia zo Slnka. 
•	Metán
Jeho koncentrácia v atmosfére sa v minulosti pohybovala na úrovni 0,8 ppmv. Skleníkový účinok jeho molekúl je však až 7,5 krát väčší ako účinok oxidu uhličitého. Doba životnosti v atmosfére je cca 11 rokov a rozkladá sa len fotochemickou reakciou s hydroxylovými radikálmi. 

              konc. (ppmv)       životnosť     ročný      skleníkový      
                vminulosti--dnes    (roky)       prírastok      účinok
                                                              
  CO2     280 -------- 350     100-150      0,5%             x

  CH4      0,8 --------   2           11              1%           7,5.x

  N2O   0,3 bez 8%---0,3       150          0,25%           ?

 CFC    0 -----------1.10-7       8-400          ?           x. 5000 -
                                                                                 -10 000 
   O3               /                         /                 /                 /

Zvyšovanie koncentrácie metánu kopíruje krivku rastu ľudskej populácie a predpokladá sa, že svoj skleníkový podiel (23 %) môže metán v krátkom čase zdvojnásobiť a stať sa podstatným “motorom” skleníkového efektu. Najvýznamnejšími zdrojmi metánu sú : črevná fermentácia dobytka, ryžové polia, mokrade a pod.
•	Oxid dusný
Nazýva sa aj “rajský plyn”. Jeho koncentrácia v atmosfére je 0,3 ppmv a ročne stúpa o 0,25 %. Jeho životnosť v atmosfére je 150 rokov. Vzniká spaľovaním biomasy, výrobou nylonu, alebo pôsobením slnečného žiarenia na pôdu prehnojenú dusíkatými hnojivami.
•	Chlorofluorované uhľovodíky (freó- ny - CFC) a ozón
Okrem rozrušovania ozónovej vrstvy má 
pridaná molekula freónu 5  až 10 000 krát
väčší skleníkový účinok ako molekula oxidu uhličitého.
•	Plyny s nepriamym skleníkovým účinkom
Napr. oxid uhoľnatý a oxidy dusíka vypúšťané z motorových vozidiel sa chemickými reakciami menia na oxid uhličitý a hydoxylové radikály, ktoré vplývajú na koncentráciu metánu, čím sa v atmosfére zvyšuje opäť koncentrácia skleníkových plynov. 
•	Významný vplyv majú aj častice rozptýlené  v atmosfére – napr. oxid siričitý, ktorý sa mení na síranové častice a je súčasťou tzv.  “priemyselného zákalu”.
-6-
Dôkazy a predpovede podľa modelu “ďalej ako doteraz”
1, Menej snehu, menšie ľadovce, tenší ľad
    Rozloha snehovej pokrývky na severnej pologuli je menšia o 8 – 10 %.  Britský Scottov polárny inštitút oznámil, že v rokoch 1976 – 1987 zmizlo 15 % arktického ľadového príkrovu, t.j. 300 000 km2  a hrúbka ľadovej pokrývky poklesla z 5,3 m na 4,5 m. Jadrá ľadovcov podávajú svedectvo o tom, že prežívame najteplejších 50  rokov za posledných 12 000 rokov.
Úbytok ľadu ohrozí život ľadových medveďov a celé polárne ekosystémy, rovnako aj cirkuláciu oceánskej vody.
2, Roztápanie trvalo zmrznutej pôdy
   Táto pôda sa za 100 rokov v oblasti Kanady a Aljašky ohriala o 1,6 -  3,8 oC. Tundra prestáva viazať oxid uhličitý a stáva sa jeho zdrojom (680 miliónov ton v roku 1990 – 3% CO2 vzniknutého spálením fosílnych palív).
3, Vymierajúce koraly
   Koraly žijú v symbióze s drobnými riasami Zooxanthellae, ktoré žijú v koralových bunkách. Za svoju farbu a potravu vďačia týmto riasam. Koralom sa darí vo vode s teplotou do 28o C. Ak len 2 dni je teplota oceánu vyššia o 2 – 3 stupne, vypudí to riasy z koralov. Dôjde k vybieleniu koralov a ich úhynu (koraly sa považujú za druhý najpestrejší ekosystém na Zemi). Už dnes miznú koraly vo francúzskej Polynézii, na Galapágoch a pod.
4, Stúpajúce moria
IPCC predpokladá stúpanie oceánov o 3–10 mm za rok ( 15 - 50 cm do roku 2030). Dôsledky:
•	70 % obyvateľov žije v pobrežných rovinách (mig- rácia obyvateľstva, znehodnotenie pôdy, neúroda...)
•	mangrovníkové bažiny, liaheň 70% rýb sveta, lemujú 25 % tropických pobreží. Mangrovníky nedokážu reagovať na vzostup hladiny rýchlejší ako 2 mm  za  rok.  Rozširovanie bažín do vnútrozemia bude predstavovať aj záber poľnohospodárskej pôdy.
•	80 % svetových pláží trpí eróziou stúpajúcich hladín (zosuvy pobreží, domov ...)
•	ohrozenie veľkých husto osídlených oblastí a miest– Bangladéš, Egypt, Benátky, Londýn, Florida, Šanghaj
      a pod.
Napríklad kombinácia nízkeho atmosferického tlaku, silného vetra a vzdutia hladiny zaplavila v  roku 1970 obrovské územia Bangladéša – 250 000 mŕtvych. Zvyšenie hladiny oceánu v tejto oblasti o 1 meter do roku 2050 by zasiahlo 12 % poľnohospodárskej pôdy a postihlo by 7 mil. obyvateľov. V Číne by zvýšenie o 50 cm zaplavilo 40 000 km2 , kde žije 30 mil. ľudí. Ho- landsko musí vynaložiť na protipovodňovú ochranu 41 miliárd korún. 
5, Potápajúce sa ostrovy
Povrch koralových ostrovov len niekedy prevýši 3 metre. Koralové ostrovy (atoly) rastú veľmi pomaly. Stúpajúca slaná voda zmenšuje “šošovky” sladkej vody na ostrovoch a tie sa stanú neobývateľné oveľa skôr ako zaniknú. Znamenalo by to zničenie mnohých kultúr. Preto sa 36 národov združilo do organizácie AOSIC – Združenie malých ostrovných štátov.
Na Malých Divoch v Indickom oceáne je z 1190 ostrovov ohrozených 50% vodných zdrojov. Čiastočnú nádej poskytuje možný rast koralového atolu tempom 50 cm za 100 rokov.
-7-
6, Šíriace sa sucho a ohrozené zdroje sladkej vody
Zmeny klímy ničia vodné zdroje, zmenšujú priestory riek – ohrozuje to poľnohospodárstvo, výrobu energie, stabilitu lesných ekosystémov...Mení sa vzťah medzi zrážkovou činnosťou, vodnými zásobami a využiteľnosťou rieky. Už dnes je napríklad vodná zásoba rieky Colorado (USA) využitá na 97%. Akákoľvek zmena vodných pomerov spôsobí, že rieka Colorado už viac nevtečie do oceánu. S týmito problémami ( pri cezhraničných riekach ) môžu prísť ruka v ruke konflikty o vodné zdroje.
7, Požiare v lesoch a bušiach
V dôsledku dlhodobého oteplenia v apríli 1987 vznikol požiar vo východnej Sibíri, ktorý zničil 11 miliónov hektárov lesa a  zasiahol mesto Xilinji. Množstvo požiarov naďalej pribúda v Kanade, Kalifornii, na východoázijských ostrovoch ... 
8, Silnejúce veterné búrky
Výška vĺn v Atlantiku vzrástla o 30 % a s ňou sa zväčšila aj rýchlosť vetra. Vzrast priemernej teploty o 3 stupne by  zapríčinil zvýšenie ničivej sily cyklónu až o hrozivých 40 %.
16. októbra 1987 v juhovýchodnom Anglicku vyvrátila takáto veterná búrka 15 milíónov stromov. Víchrica zasiahla aj severné Francúzsko, Belgicko a Holandsko. Bola to najničivejšia búrka od roku 1703. podobná víchrica zasiahla západnú Európu na jar roku 2000.
9, Miznúce zásoby potravín
Čoraz teplejšie zimy umožňujú prežitie poľných škodcov a ultrafialové žiarenie prenikajúce cez stenšenú ozónovú vrstvu znižuje klíčivosť zŕn.
Po zlej úrode v USA v roku 1988 a v Indii v roku 1997 poklesli svetové zásoby obilia na 60 dní. Ak by sa neurodilo dostatok obilia v roku 1989, strojnásobila by sa cena obilia a vypukla by ťažšia hospodárska kríza ako bola ropná kríza v roku 1973. Táto kríza by postihla najmä Rusko a Egypt.  
10, Dopad na prírodné ekosystémy
Klimatické zmeny povedú k  zmenám rozloženia klimatických pásiem a následne jednotlivých ekosystémov. Väčšina ekosystémov nemôže tak rýchlo reagovať a migrovať. Bude dochádzať k rozpadu ekosystémov, k ich oslabovaniu, znižovaniu biodiverzity a napádaniu škodcami. Ohrozenie lesov bude značné (viď príklad predpovedí pre Slovensko).
11, Dopad na ľudské zdravie
Mnoho bežných faktorov sa bude klimatickými zmenami násobiť. Pridá sa stres z horúčav, najmä vo veľkých mestách (predpokladá sa 2–3 krát väčšia úmrtnosť na srdcové choroby). V dôsledku posunu klimatických pásiem je reálne aj šírenie tropických chorôb – malária, horúčka dengua, žltá zimnica, ... v Európe ( malária sa môže šíriť pri teplotách 15 – 32 °C a relatívnej vlhkosti 50 až 60 %.

Ako  ďalej?
V roku 1962 napísala Rachel Carsanová knihu “Mlčiaca jar” a  poukázala v nej na možné účinky pesticídov na životné prostredie. Vtedy nikto neveril.
V roku 1992 viceprezident USA Al Gore vydal knihu “Zem na miske váh”, kde definoval “Marshalov plán” pre Zem, ktorý spočíval v stabilizácii svetovej populácie, rýchlom vývoji ekologických technológií, zmene ekonomických pravidiel, novej generácii medzinárodných dohôd a vo vzdelávaní všetkých ľudí v oblasti životného prostredia.
V roku 1992 v Rio de Janeiro počas Konferencie o životnom prostredí a rozvoji bola prijatá deklarácia s prvou zásadou: “Ľudské bytosti stoja v ohnisku záujmu o trvalo udržateľný rozvoj. Majú právo na zdravý a produktívny život, ktorý je v súlade s prírodou”. Teda každý z nás má toto právo a akékoľvek poškodzovanie životného prostredia je umýselným porušovaním ľudských práv.
Už v  roku 1988 Američan Lovelock definoval hypotézu GAIA, pozostávajúcu zo základného presvedčenia “že všetko so všetkým súvisí” a Zem samoreguluje všetky svoje pochody.
                                                                                                                                     (pokr. str.14)
-8-
 SLOVENSKO V ZOVRETÍ KLIMATICKÝCH ZMIEN

    Od začiatku 20. storočia došlo v našej krajine k rastu priemernej ročnej teploty o 1 oC, k  poklesu úhrnu ročných zrážok o 15 % na juhu a 5 % na severe, k význam- nému poklesu relatívnej vlhkosti vzduchu - najmä v oblasti juhozá- padného Slovenska a úbytku pra- videlnosti a  výšky snehovej pok- rývky na celom území. Všimnime si graf, ktorý nám dokumentuje intenzitu výskytu studených a tep- lých rokov vzhľadom na teplotný priemer z rokov 1951-1980.   
   Regionálne scenáre podľa rôznych modelov predpokladajú do roku 2075 nárast priemernej ročnej teploty o 2–4 oC v porovnaní s obdobím  rokov 1951 – 1980 (v zime rast o 3–7 oC  a v lete o 1–4 oC v priemernej ročnej teplote), pokles zrážok = ďalší pokles relatívnej vlhkosti vzduchu a výrazný úbytok snehovej pokrývky  do nadmorskej výšky 1000 metrov.
   Jednou z hlavných príčin otepľovania je už spomínaný skleníkový efekt. Pripomeňme si  základné skleníkové plyny: oxid uhličitý, metán, oxid dusný, freóny.  Podiel Slovenska na globálnej antropogénnej emisii skleníkových plynov je len 0,2 %, ale napríklad  ročná emisia    11 ton oxidu uhličitého ročne na obyvateľa zaraďuje SR do prvej dvadsiatky sveta. 
    Najväčšími zdrojmi emisií skleníkových plynov v SR je výroba elektriny a tepla (70 %), chov dobytka a hnojenie (11 %), doprava (7 %), priemysel (výroba vápna, cementu, metalurgia, výroba koksu a kyseliny dusičnej - 6 %), rozvod a transport zemného plynu (4 %) a manipulácia s odpadmi (skládkové plyny, spaľovne, únik z odpadových vôd - 2 %).
     SR podpísaním Rámcového dohovoru OSN o klimatických zmenách akceptovala požiadavku stabilizovať emisie skleníkových plynov do roku 2000 na úroveň roku 1990. Vláda SR dokonca dobrovoľne prijala akceptáciu tzv. Torontského cieľa – znížiť emisie zo spaľovania fosílnych palív do roku 2005 o 20 % oproti roku 1988.
V roku 1995 dosiahlo zníženie emisie oxidu uhličitého hodnotu 25 % (oproti roku 1988 dokonca o 30 %). Zníženie hodnôt emitovaného metánu a oxidu dusného je podobné. Nie je to však výsledok cieľavedomej politiky, ale úpadku priemyselnej výroby, zníženia chovu dobytka a zníženia spotreby priemyselných hnojív (zo 138 kg dusíka na hektár v roku 1960 na hodnotu 60 kg na hektár v roku 1995). 
     Dominantný podiel na emisiách má stále spaľovanie fosílnych palív (80%), priemysel a vykurovanie budov, ktoré má ďaleko od šetrenia energiou. Podľa prieskumu, ktorý vykonala v SR Rakúska energetická agentúra, 600 000 bytov v SR má extrémne nízke termoregulačné vlastnosti.
   Treba podotknúť, že významnú úlohu pri viazaní oxidu uhličitého majú lesy, kde sa množstvo naviazaného uhlíka zvýšilo v období rokov 1950 – 1995 o 50 miliónov ton (zalesňovanie, zvýšenie hektárových zásob). V rokoch 1965 – 1990 však došlo  k veľmi nešťastnému kroku – k rozoraniu 90 000 hektárov pasienkov a  lúk, čo spôsobilo uvoľnenie 500 000 ton oxidu uhličitého. Lesné ekosystémy v SR ročne zachytia 5 miliónov ton oxidu uhličitého, čo predstavuje  5 %   celkovej  antropogénnej   emisie  v  SR.  

-9-
Aj  preto  vzrastá   význam zalesnenia niekoľko desiatok tisíc hektárov nevyužívanej a nízko bonitnej poľnohospodárskej pôdy. Tento krok by okrem iného pomohol vytvoriť 60 až 80 000 pracovných miest a tieto oblasti by mohli byť zdrojom tzv. energetického dreva.

Dôsledky klimatických zmien v SR:
A, Hydrologický cyklus a vodné zdroje
   Priemerný úhrn atmosferických zrážok v SR za rok predstavuje 753 mm, z ktorých sa 65 % vyparí a 35 % odteká. Priemerný špecifický odtok z územia SR je 8,26 l.s.km2 (od 1,5 l na Podunajskej nížine, až po 60 l v oblasti Vysokých Tatier). Ohrozenosť vodných tokov v dôsledku klimatických zmien vzrastá zo severu smerom na juh.
Odhady hydrologických zmien pre roky 2010, 2030, 2075:
•	kapacita vodných zásob je v súčasnosti 12,56 miliárd m3  (398 m3/s), poklesne na 12,05 miliárd m3 v roku 2010, 11,05 do roku 2030 a 9,42 do roku 2075.  Priemerný ročný odtok klesne počas uvedených rokov o 4 %, 12 % a 25 %.
•	zvýši sa variabilita ročných priemerných odtokov, zvýši sa zimný odtok a extrémy v odto
kových pomeroch
•	aridita (suchosť) juhozápadných území dosiahne významný stupeň. Transfer vody zo Žitného ostrova do vzdialenosti cca 250 km bude vyžadovať podľa odhadov vynaloženie 27,5 miliardy korún do roku 2075 a rekonštrukcia vodných diel a mestských rozvodných sietí bude stáť 600 miliónov korún ročne.
•	dôjde k extrémnemu zníženiu podzemných zdrojov vody v kryštalinických pohoriach (Nízke Tatry, Vysoké Tatry, Považský Inovec ...) až na úroveň 30 % dnešných zásob (v roku 2075). Budovanie nových zjazdoviek a zasnežovacích systémov na severe Slovenska je z tohto pohľadu neekonomické a nevychádza z reálnych analýz vývoja životných podmienok obyvateľov v SR.
     
B, Lesy a lesné ekosystémy
   V dôsledku klimatických zmien bude vzrastať ohrozenosť lesných porastov. Už dnes je priamo ohrozených 29 000 hektárov lesa (1,5 % plochy lesov), do roku 2030 to bude 260 000 hektárov (13 %) a do roku 2075   964 000 hektárov (48,3 %). Bez prijatia adaptačných opatrení (opatrenia na zníženie rozsahu škôd) sú očakávané škody v lesnom hospodárstve  v intervale  67 – 127 miliárd korún do roku 2075 (s prijatými adaptačnými opatreniami – 47 – 93 miliárd korún).

•	Predpokladáme posun areálu výskytu jednotlivých drevín k severu o 100 – 150 km na 1oC oteplenia a o 100 metrov výškových nahor na každých 0,8 oC. Tento odhad korešponduje s odhadmi odborných pracovísk pôsobiacich v alpských krajinách a vychádza z  poslednej správy IPCC – Intergovernmental Panel on Climate Change (Medzivládny panel pre zmeny klímy, zostavený pri OSN v roku 1988).   
Analýza vývoja lesných porastov v SR vychádza z dvoch modelov – Holdridgovho statického modelu vegetačných pásiem a Forest Gap modelu  - dynamického modelu vývoja lesných spoločenstiev. Holdridgov model vychádza zo zonálnosti lesných spoločenstiev v karpatskej oblasti a predpokladá nasledovné zmeny:
•	najvýznamnejšie zmeny budú v bioklimatických podmienkach v nížinných a horských oblastiach, najmenšia zmena v stredohorských oblastiach.
•	model predpokladá zánik bioklimatických podmienok alpínskeho stupňa (teda pásma, kde dnes žije napr. kamzík vrchovský tatranský)
•	model predpokladá nástup suchomilných spoločenstiev na juhu Slovenska

-10-
Príkladom zmien podľa tohto modelu je napr. premena dúbrav na lesostepné spoločenstvá, expanzia duba a hrabu do oblasti bučín, deštrukcia horských smrečín a rozširovanie buka a listnáčov pri súčasnom raste škodlivého vplyvu fotooxidantov a kyslej depozície a pod.

Analýza podľa Forest Gapovho modelu bola uskutočnená pre tri charakteristické lesné spoločenstvá vo všetkých nadmorských výškach a predpokladá nasledovné zmeny:
•	oblasť horských smrekových lesov (prevládajúca drevina smrek) – zníženie zastúpenia smreka, výrazné zvýšenie zastúpenia buka a javora horského, zvýšenie tvorby biomasy o 17 %
•	oblasť  stredohorských  zmiešaných  lesov   (smrek, jedľa, buk)  – úplná absencia ihličnatých
lesov, výrazné zvýšenie zastúpenia dubov, javorov a jaseňov, zvýšenie produkcie biomasy o 5 %
•	oblasť podhorských zmiešaných lesov (dub, buk, hrab) – takmer úplná absencia duba zimného a hraba, dominancia lesostepných spoločenstiev duba plstnatého, pokles produkcie biomasy o 38 % (!!!)

   V tejto súvislosti je vysoko aktuálne prijať také opatrenia, ktoré by znížili predpokladané škody v lesných porastoch a udržali lesy – kostru ekologickej stability krajiny, v čo najlepšom stave. Medzi takéto opatrenia patrí: obmedzenie jednovrstvových a rovnorodých porastov (monokultúr) a holorubného spôsobu ťažby, využívanie maloplošných podrastových a výberkových spôsobov ťažby, zvýšenie biodiverzity lesných spoločenstiev (nutnosť udržať lesy blízke prirodzeným lesom), zavedenie prírode blízkeho pestovania lesa.

C, Poľnohospodárstvo  
•	Dôsledky klimatických zmien na poľnohospodárstvo budú  na jednej strane pozitívne (hnojivý účinok oxidu uhličitého, viac slnečných dní, vyššia teplota vzduchu), na strane druhej budú prevažovať dôsledky negatívne (zníženie vlhkosti vzduchu, zmena zimných podmienok – málo snehu a oteplenie, extrémy počasia – striedanie suchých období a lejakov, invázia nových rastlinných  a živočíšnych druhov, rozširovanie patogénov, burín ...).
•	Vplyvom posunu klimatických pásiem dôjde k  zmene agrotechnických termínov. V roku 2075 sa urýchli termín sejby jačmeňa jarného oproti obdobiu 1951 – 1980 napríklad o 42 dní v Hurbanove a 24 dní v Liptovskom Hrádku, technická zrelosť bude v  Hurbanove skôr o 22 dní a  v  Liptovskom Hrádku o 26 dní.
•	V oblasti biodiverzity dôjde k nástupu xerotermných (teplomilných) a poloprirodzených spoločenstiev, k introdukcii (prenikaniu) nových druhov napr. zemozel kamčatský, batáty, ovocné druhy (kiwi, citrusové plody), ako aj rôznych burín.
•	Zvýšené teploty budú stimulovať syntézu bielkovín – tento jav vplýva na výnosy plodín, ale aj na syntézu metabolitov, ktoré ovplyvňujú priebeh infekčného procesu (tvorbu mycélia fytopatogénnych húb), a tým sa zvýši prenos rastlinných chorôb teplým a suchým vzduchom.
•	Aj keď sa to zdá neuveriteľné klimatické zmeny sú jednou z príčin poklesu početnosti jarabíc na 10 % stavu oproti roku 1975 a migrácie diviakov do lužných lesov.
   Poľnohospodárstvo bude musieť v dôsledku pôsobenia klimatických zmien zvýšiť plochu a efektívnosť využívania závlah (zavlažovanie ku koreňom namiesto postrekového zavlažovania, pristúpiť k prastarej technike mulčovania pri pestovaní kultúrnych rastlín, vypracovať nové agropostupy a obnoviť pôdnu aktivitu na úrovni mikroorganizmov).
   Dôsledky klimatických zmien môžu postupne vyvolať podľa odhadov IPCC ročne náklady na ich zmiernenie až na úrovni 1 % hrubého domáceho produktu (HDP) v USA, alebo 2 – 6 % HDP v prípade rozvojových krajín. Nastal čas, aby si aj obyvatelia a politici v SR už konečne uvedomili, že čas pre zmenu myslenia a postojov už nastal pred piatimi minútami. Inú možnosť jednoducho nemáme.                                                                                                                                       (pa)
-11-
NAŠA ŽIARIVÁ PLANÉTA  (vplyv UV - B žiarenia na človeka a biosféru)

  Dr. Alan Taramura z Havajskej univerzity svojho času povedal: “V ekológii existujú dva základné princípy: prvý hovorí, že všetko je vzájomne prepojené. Ak zmeníme jeden faktor, všetky ostatné sú tým  ovplyvnené. Druhý hovorí, že počas tisícročí si organizmy vyvinuli vo svojom prostredí zložitý komplex vzťahov. Ak zmeníme čo len jediný z nich,  môže sa celý systém zrútiť.”
Zem sa neustále kúpe v celom spektre slnečného žiarenia, ktoré je potrebné pre rozvoj života. Jednou z častí tohto žiarenia je žiarenie krátkej vlnovej dĺžky a vysokej energie - ultrafialové žiarenie typu B (UV - B).
V našej atmosfére, vo výškach 15 - 50  kilometrov,  s maximom okolo 25 kilometrov, sa nachádza tzv. “ozónová vrstva”, ktorá veľkú časť UV - B  žiarenia odráža do vesmíru, a k tomu, čo prejde, je život na Zemi prispôsobený.
Ozónová vrstva je zložená z molekúl ozónu, z ktorých každá sa skladá  z troch atómov kyslíka. Ozón sa vyskytuje v zemskej atmosfére - 90 percent v stratosfére (tzv.ozonosfera) a 10 percent pri povrchu (tzv. troposferický ozón). Stratosferický ozón vzniká pôsobením krátkovlného ultrafialového žiarenia na atómy kyslíka, a taktiež pri elektrických výbojoch v atmosfére. Podobným spôsobom prebieha aj jeho rozklad, a to tak, aby sa udržala istá rovnováha.
Množstvo ozónu sa udáva v Dobsonových jednotkách. Jeden Dobson je vrstva ozónu o hrúbke 0,01 milimetra, čo znamená, že 300 - 400 Dobsonov zodpovedá vrstvičke 3 - 4 milimetre.
Priemerná hrúbka ozonosféry je 290 Dobsonových jednotiek.
    Tu je potrebné uvedomiť si zraniteľnosť tohto ochranného dáždnika Zeme vplyvom antropogénnej činnosti.
    Ostatných 60 rokov je ozónová vrstva napádaná miliónmi ton (17 mil.ton za posledných 30 rokov) ozón ničiacich látok: chloroflorokarbóny (tvrdé freóny - CFC), hydrochlorofloro- karbóny (mäkké freóny - HCFC), metylbromid, halóny a priemyselné látky obsahujúce chlór a bróm. Tieto látky vydržia v atmofére desiatky rokov (napr. CFC 12 - 139 rokov) a ich jediná molekula, vo funkcii katalyzátora (zúčastňuje sa chemickej reakcie, ale sama sa pri nej nespotrebuje), je schopná zničiť až 100 000 molekúl ozónu. Aj okamžité zastavenie vypúšťania týchto látok do atmosféry sa preto pozitívne prejaví až  o niekoľko desiatok rokov.
   Prvá  “ozónová diera” (stenše- nie ozónovej vrstvy) bola zistená v roku 1985 nad Antarktídou. O desať rokov neskôr, 12.9.1995, oznámila  Svetová meteorologic- ká organizácia úbytok ozónu nad Antarktídou  rozlohy 10 mil. km2, čo predstavuje približne rozlohu Európy. V marci 1995 bol zazna- menaný úbytok ozónu nad Ark- tídou  (priemerne o 20 - 30 % ), Sibírou a Škandináviou. Straty ozónu  nad Európou predstavujú priemerne 10 - 12 %, nad Sever- nou  Amerikou 5-10 % (v niek- torých oblastiach 20 %). Najkri- tickejšie obdobie v koncentrácii chlóru a brómu v atmosfére sa očakáva v rokoch 1998 - 2000.
-12-
   Stenšenie ozónovej vrstvy samozrejme zvyšuje priepustnosť UV - B žiarenia. Nárast intenzity dopadajúceho UV - B žiarenia potvrdili  viaceré  monitorovacie stanice napr. Maryland ( o 30 %), Toronto (o 35 %), Tokyo (o 35 %), Antarktída  (1993, o 50 %). Napriek týmto varujúcim údajom financie, ktoré sú venované na výskum pôsobenia UV - B žiarenia na človeka a biosféru, sú len zlomkom investícií venovaných vývoju zbraní hromadného ničenia.
   Mnohé krajiny sveta na zhoršujúcu sa situáciu zareagovali aspoň vypracovaním preventívnych a osvetových programov. Austrália, Kanada, Nový Zéland, Rakúsko, Nemecko a Veľká Británia zaviedli programy každodenného varovania. Holandské úrady vedú kampaň  “o rakovine kože” a poskytujú ľuďom pracujúcim vonku ochranný krém zdarma. Kanadský tzv.  UV-index je každý deň zverejňovaný v médiách. Austrálsky program “Slip, slop, slap” nabáda občanov, aby aspoň nosili tričká, slnečné okuliare a čiapku. 
ĽUDSKÉ ZDRAVIE
•	ohrozené oči
Ultrafialové žiarenie absorbuje predovšetkým očná spojivka, čiastočne aj rohovka. Pri veľkej intenzite žiarenia dochádza k ich poškodeniu. Šedé zákaly sú v súčasnej dobe hlavnou príčinou oslepnutia. Odborné výskumy preukázali, že 1-percentný úbytok ozónu spôsobuje celosvetovo 0,6 až 0,8- percentný nárast výskytu šedého zákalu, čo v praxi  predstavuje 100 000 až 150 000 prípadov oslepnutia. Do roku 2000 očakáva Svetová zdravotnícka organizácia šedý zákal oka u 1,6 milióna ľudí. Oči majú najviac postihnuté ľudia v tropických oblastiach a malé deti (nízka pigmentácia očí a citlivosť na UV - B žiarenie). So zvyšovaním sa intenzity UV - B žiarenia sa predpokladá ďalší nárast nádorov očí. Obrovským rizikom je móda slnečných okuliarí,  z ktorých mnohé nespĺňajú ochranné kritériá. Nositeľ nekvalitných okuliarov  je riziku poškodenia očí vplyvom UV - B žiarenia vystavený oveľa viac ako ten, kto okuliare vôbec nenosí. Okuliare vytvárajú nad okom tieň, čím dochádza k rozšíreniu zrenice a cez nekvalitný filter prechádza do rozšíreného oka žiarenie vo zvýšenej miere.
•	ohrozená koža:  ultrafialové   žiarenie  pokladajú   lekári   za    karcinogénne   a  kumulatívne 
(koža  si všetko pamätá). Spôsobuje vznik zhubných nádorov kože a podieľa sa na rastúcom počte ochorení na zhubný melanóm. Výskumy preukázali, že 1%  úbytok ozónu predstavuje riziko 5% zvýšenia rakoviny kože do 3 rokov na danom území (pri nezhubných nádoroch je toto zvýšenie o 3 percentá).V porovnávacej štúdii z rokov 1978 - 82 a 1983 - 87 sa zistil nárast výskytu nádorov v európskych krajinách od  9% v Holandsku  (pôsobenie preventívnych programov), až po 56%  v Škótsku. V roku 1991 Americká agentúra pre životné prostredie predpovedala, že v najbližších 50 rokoch dostane 12 miliónov Američanov rakovinu kože a  200 000 ich zomrie (nárast nezhubných nádorov o 25 %). Ak bude súčasný trend poškodzovania ozónovej vrstvy pokračovať,  Svetová zdravotnícka organizácia očakáva, že v roku 2000 bude ľudí  postihnutých rakovinou kože o        300 000 viac ako v roku 1992.
•	ohrozený život - oslabenie imunity :  UV - B žiarenie veľmi účinne nabúrava imunitu človeka a otvára bránu do pekiel ľudských chorôb. Toto žiarenie podmieňuje vznik aj iných typov rakoviny, ako je rakovina kože, oparov, malárie, tuberkulózy, lepry, fotodermatózy a  ochorení spôsobených baktériami E. coli a Staphylococus aureus. UV - B žiarenie spôsobuje mutácie v genetickej informácii už existujúcich baktérií a mení ich na takmer neporaziteľných nepriateľov. 
-13-
Spolu s účinkami skleníkového efektu (posun klimatických pásiem, a tým aj posun príslušných chorôb) podporuje šírenie chorôb.

•	ohrozená spoločnosť : UV - B žiarenie ovplyvňuje biochemické reakcie a obeh látok v 
atmosfére, hydrosfére, biosfére a litosfére.  Napríklad zmeny v pohybe síry a dusíka ovplyvnia dostatok živín pre rastliny a tie následne znížia svoju schopnosť viazať oxid uhličitý z atmosféry (10% pokles fytoplanktónu zamedzí absorpcii 5 miliónov ton oxidu uhličitého z atmosféry),  a tým sa prenikajúce UV žiarenie stane jednou z hnacích síl skleníkového efektu. Sterilizovaním pôdy prostredníctvom tohto žiarenia sa znižujú výnosy poľnohospodárskych plodín, načo môžu doplatiť najmä chudobnejšie krajiny odkázané na vlastné a už dnes skromné potravinové zdroje.
Pôsobením na morský ekosystém znižuje výnosy rybolovu a pôsobením ďalších faktorov môže ohroziť ekonomickú stabilitu mnohých štátov previazaných existenčne na rybolov, čo sa samozrejme môže preniesť  ďalej do globálnej ekonomiky. Už spomínané choroby a ohrozenia zdravia obyvateľstva spôsobia nárast podielu  nákladov zdravotníctva na celkovom rozpočte jednotlivých štátov, čím sa môžu dostať do krízy ostatné rozpočtované rezorty.
BIOSFÉRA
•	dopady na vodné ekosystémy
Pôsobenie UV - B žiarenia na biosféru zmenšuje produkciu fytoplanktónu -základného článku vodného potravinového reťazca. Predpokladá sa, že 16 %  úbytok ozónu môže spôsobiť 5 % úbytok fytoplanktónu, čo by predstavovalo ročnú stratu 7 miliónov ton ulovených rýb (7 % celkového výnosu rybolovu). UV - B žiarenie poškodzuje vajíčka a larvy tých živočíšnych druhov, ktoré v počiatočných vývojových štádiách žijú v plytkej vode. V prípade pobrežných vôd Peru, znamenal 16 percentný úbytok ozónu v danej oblasti prakticky 100 % úmrtnosť sardel, čo zlikvidovalo peruánsky rybolov tohto druhu rýb. UV - B žiarenie mení druhovú skladbu ekosystémov v prospech organizmov schopných prežiť vyššie dávky žiarenia a tým iniciuje zmenšovanie biodiverzity na príslušnom území a narušuje potravinový reťazec, krehkú rovnováhu medzi dravcami a ich korisťou. V roku 1995 zahynulo v oblasti Antarktídy veľmi veľa mláďat tučniakov, pretože dospelí jedinci sa museli vzdialiť za potravou až 200 kilometrov od pobrežia a zanechali svoje mladé napospas ich osudu. Mláďatá tučniakov sa živia krillom (aj veľké ryby, vtáci, a pod.), ktorý sa  živí fytoplanktónom. UV - B žiarenie zabíja určité druhy fytoplanktónu a prežívajúci fytoplanktón sa zhlukuje dohromady. Takéto zhluky však nedokáže krill zožrať a umiera, čím sa zvyšuje tlak “potravinového reťazca” na zostávajúci krill.

•	dopady na suchozemské ekosystémy: UV - B žiarenie má mnohé negatívne dopady na suchozemské ekosystémy. Za všetky spomeniem: ovplyvňuje kvalitu pôdy (rozkladá pôdny humus) a pôdne ekosystémy, ovplyvňuje životné cykly rastlín - dobu kvitnutia, dozrievanie, opadávanie listov, vegetačný kľud, ovplyvňuje kolobeh uhlíka, dusíka a ďalších prvkov, oslabuje schopnosť rastlín odolávať chorobám, suchu, tepelným výkyvom, znečisteniu, mení druhovú skladbu v ekosystémoch, narušuje suchozemský potravinový reťazec, poškodzuje vajíčka, larvy a mláďatá suchozemských organizmov.
V laboratórnych podmienkach sa toto žiarenie využíva k mutácii mikroorganizmov. V prirodzenom prostredí sa môže prejaviť v úplnej degradácii štruktúry DNA, deaktivácii enzýmov, poškodení bunkovej membrány a vznikom voľných radikálov. UV - B žiarenie môže narušiť procesy fotosyntézy (vyblednutie zeleného farbiva), delenie buniek a rastovú reguláciu, čo sa prejaví  spomalením rastu a narušením vegetačných cyklov. Experimenty na borovici Pinus taeda ukázali, že 16 % pokles koncentrácie ozónu  spôsobí 40 % pokles rastu (podobne u jedlí, briez a jaseňov). Výraznejšie sa tento efekt prejavuje u ihličnanov. Zmena intenzity tohto žiarenia môže 

-14-
postupne zmeniť celú štruktúru lesných ekosystémov (pôdne pochody, kvalitu humusu, druhové zastúpenie v lesných spoločenstvách).

•	dopady na kvalitu vzduchu, vody a pôdy: UV - B žiarenie preukázateľne pôsobí ako katalyzátor chemických reakcií v nižších vrstvách atmosféry. Podieľa sa na vzniku  tzv.  fotochemického smogu v mestách (zmes peroxidov, hydroxylov, ozónu, oxidov dusíka a síry), ktorý podporuje ochorenia dýchacich ciest a zvyšuje riziko srdcového zlyhania. Kyslé zložky tohto smogu skracujú životnosť materiálov a spôsobujú nemalé hospodárske škody, taktiež sa podieľajú na tzv. kyslých dažďoch. UV - B žiarenie ovplyvňuje toxické reakcie v pôde a vo vode a má  kladnú spätnú väzbu (zosilňujúce účinky) na globálne otepľovanie. 

Situácia na našej “žiarivej planéte” nie je vôbec ružová . Aj americký viceprezident Al Gore sa pod ťarchou argumentov spýtal obyvateľov  tejto planéty: “Čo to znamená prehodnotiť svoj vzťah k oblohe? Ako budú pozerať na svet naše deti, ak ich budeme učiť báť sa zdvihnúť zrak k oblohe?"                                                                                                             
                                                                                                                                                     (pa) 

(pokr. zo str.7)
  
Odkazy na vzťah k  Zemi nachádzame v myšlienkach kmeňov v Severnej Amerike, v náboženstvách ... i v samotnej Biblii. Jedným z najlepšie známych trvaloudržateľných príbehov je v Starom zákone príbeh Jozefa, ktorý vysvetlil sen faraóna – vládcu Egypta – prostredníctvom klimatických predpovedí – “po siedmych rokoch hojnosti, príde sedem rokov sucha”. Jozef obhospodaroval zdroje Zeme tak, aby prečkal zlých sedem rokov. Alternatívy do budúcnosti ? 

*znížiť rozsah odlesňovania a zvýšiť rozsah zalesňovania
*stabilizovať emisie a koncentráciu oxidu uhličitého
*znížiť emisie metánu
*dodržať Montrealský protokol a jeho doplnky
*mohutne podporiť šetrenie 
                energiami

Stojíme pred veľmi ťažkými úlohami globálneho správcovstva. Americký teológ Reinhold Niebuhr povedal:
 “Ó Bože, daj nám kľudnú myseľ prijať to, čo nemôžeme zmeniť, odvahu zmeniť to, čo by sa zmeniť malo a múdrosť rozlíšiť jedno od druhého”. 
A to je odpoveď na všetky ľudské snaženia.                                                                           (pa)

-16-
DO  VAŠEJ  KNIŽNICE   - Z KAŽDÉHO ROŽKU TROŠKU 

Mikuláš Huba, Pavel Nováček 
ŠOK Z PROSPERITY        I. diel, III. diel   (1995,1996)                              59,- Sk, 75,- Sk

Knihy sú v podstate stručným – nie však prehnane stručným – prehľadom obsahu viacerých kníh, na ktorých už len meno autora často stačí na predstavu o hĺbke diela (Erich Fromm, Konrad Lorenz, Fritjof Capra, Ernest F. Schumacher, Ludvig von Bertalanffy, Arne Naess, Jean Dorst, John E. Lovelock, ...)

P. Nováček, M. Huba, P. Mederly
OHROŽENÁ PLANETA NA PRAHU 21. STOLETÍ  (Vydavateľstvo Univerzity Palackého, Olomouc, 1998)                 119,- Sk

Druhé, prepracované a rozšírené vydanie vynikajúcej publikácie z roku 1994, ktorá podáva obraz o aktuálnom stave sveta z hľadiska všetkých atribútov.                               

Jan Keller 
PŘEMÝŠLENÍ S JOSEFEM  VAVROUŠKEM  (Nakladateľstvo G plus G, Praha, 1995)                                          65,- Sk

Spoveď legendárneho ministra životného prostredia ČSFR.

Adresa: MV SZOPK, Godrova 3/b, 811 06 Bratislava, tel: 07/5441 3968

Štefan Szabó
INÁ MOŽNOSŤ (SOSNA)                 50,- Sk

Zamyslenie sa nad životným prostredím, ekológiou a etikou. Mozaika tém (moc kupujúceho, obnoviteľné zdroje energie, kríza hodnôt, reklama, úcta k prírode a k zemi, vzdelanie a výchova, jadrová energia), v ktorých je teória priblížená pomocou názorných príkladov. 

Adresa: SOSNA, Pražská 2, 040 01 Košice, tel: 095/6446114, fax: 095/6445124  

Jan Haverkamp 
AKTÍVNE  PRE  ZEM (ABIES)         38,- Sk

Príručka pre všetkých, ktorí chcú ochranár- ske aktivity organizovať úspešne a efektívne.

Adresa: ABIES – Vydavateľstvo LZ VLK, 082 13 Tulčík 27, tel: 091/77 89 488

Arne Naess 
EKOLOGIE, POSPOLITOST  A ŽIVOTNÍ  STYL  (ABIES)                                     89,- Sk

Nórsky filozof Arne Naess rozoberá príčiny ekologickej krízy a formuluje istý návod na chovanie sa v podobe noriem. Za dve najvyššie normy pokladá biocentrickú rovnosť a sebarealizáciu v širšom zmysle stotožnenia sa s ďalšími ľuďmi ako aj s mimoľudským svetom.                                                 

Adresa:  ABIES - Vydavateľstvo LZ VLK, 082 13 Tulčík 27, tel: 091/77 89 488

AKO ZLEPŠIŤ  DOPRAVU  V MESTE  (Slobodná alternatíva, 1999)                  20,- Sk

Manuál o doprave, ktorá na jednej sstrane predstavuje civilizačný výdobytok a na strane druhej  vytvára stále väčšie problémy v ľudských aglomeráciách.

Adresa: Slobodná alternatíva, Staromestská 6, 811 03 Bratislava, tel: 07/62 24 04 81

W.E.Stead, J.G.Stead 
MANAGEMENT PRO MALOU 
PLANETU   (Nakladateľstvo G plus G, Praha)                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                          240,- Sk 

“Len vtedy, keď máme krásny svet, môžeme mať krásnu myseľ a krásnu dušu”.                           (otec Thomas Berry)

Adresa: MV SZOPK, Godrova 3/b, 811 06 Bratislava, tel: 07/5441 3968                       (pa)        
 -17-
Bill Devall, George Sessions – HLBOKÁ EKOLÓGIA (Vydavatelstvo ABIES)

Problémy životného prostredia v technicko – priemyselnej spoločnosti sa začínajú vnímať ako prejav dlhodobej environmentálnej krízy, ktorá sa stále častejšie chápe ako kríza charakteru a kultúry. Jednou z odpovedí na ňu sa v priebehu 20. storočia stali environmentálne a ekologické spoločenské hnutia. Tie sa pustili do riešenia niektorých problémov, pokúsili sa o reformu zákonov a inštitúcií, do pôsobnosti ktorých patrí obhospodarovanie krajiny, a usilujú sa o zmenu myslenia ľudí v techno-kraticko–priemyselnej spločnosti. Ale v dnešnej situácii je potrebné niečo viac ako reforma. Mnohí filozofi a teológovia volajú po novej ekologickej filozofii vhodnej pre našu dobu. V odpovedi na environmentálnu krízu sa kniha Hlboká ekológia zaoberá širokou škálou námetov, podnetov a návr- hov pre činnosť jednotlivcov i skupín, dokonca aj celých spoločenstiev. Na úrovni jednotlivca navrhujeme nazeranie do svojho vnútra (intros- pekciu), vnútorne očistenie, dosiahnutie harmónie, oslavu tancom, prija- tie celého bytia. Na intelektuálnej úrovni ponúkame historickú analýzu svetonázoru, ktorý prevláda v našej spoločnosti, a ktorý priamo spôsobil dlhodobú krízu kultúry. Predstavujeme  ekologické, filozofické a duchov- né prístupy, ako sa vysporiadať s krízou.
Kniha “Hlboká ekológia” nabáda k premýšľaniu a nastoľuje provokatív- ne otázky a dilemy, preto je určená najmä pre vnímavého čitateľa. 
Kniha vyšla v preklade Danuty Učníkovej a má 336 strán. Stojí 89,- Sk.

Barry H. Lopez - O VLKOCH  A ĽUĎOCH ( Vydavateľstvo ABIES)

Vydavateľstvo Lesoochranárskeho zoskupenia VLK – ABIES pripravuje v najbližšom čase vydanie vynikajúcej knihy od autora Barry H. Lopeza – O  Vlkoch a ľuďoch (v preklade Jána Jelínka). Táto populárno – ve- decká publikácia vhodná pre každého vnímavého čitateľa už od škols- kého veku je popretkávaná príbehmi, bájkami, poéziou, ktorá dáva veľa podnetov na to, aby sa človek na svet zvierat nepozeral z výšky. Kniha predstavuje vlka ako tvora rešpektujúceho zákony prírody, tvora so sil- ným sociálnym cítením v rámci svojej komunity. Zaujímavé sú kapitoly porovnávania života vlkov a Eskimákov, kde odjakživa platil zákon vzá- jomného rešpektu a úcty. Ničivý zásah do tohto krehkého vzťahu pri- niesla až civilizácia.
Kniha má 312 strán, brožovanú väzbu a jej predpokladaná cena je  149,- Sk. Predbežné objednávky zasielajte na adresu:
ABIES – Vydava- teľstvo Lesoochranárskeho zoskupenia VLK, 082 13 Tulčík 27, fax: 091/77 89 488

Čitateľský klub ABIES - vznikol za účelom vydávania kníh ekofi- lozofickej literatúry pomocou čitateľského predplatného. Členom sa môže stať každý,  kto zašle vyplnený formulár / žiadajte na vyššie uvedenej ad- rese vydavateľstva/  a  zašle ho spolu s minimálnou sumou 200,- Sk a ob- jednávkou kníh do ABIESu. Tým  získa čitateľ vlastné konto, ktoré bude postupne znižované o hodnotu objednaných titulov. A výhody členstva ?
•	najnovšie knihy sú zasielané členom prednostne, ešte skôr, ako sú ponúkané kníhkupectvám
•	pri zasielaní titulov nemusí čitateľ za platiť poštovné 
Vydavateľstvo ABIES sa vo svojej činnosti zameriava na vydávanie kníh z oblasti hlbokej ekológie - tzv. deep ecology a z oblasti iných pohľadov na les. Knihy búrajú mýty štandardného prístupu k životnému  prostrediu i k ochranárstvu. Sú určené predovšetkým pre všetkých ľudí, ktorí majú záujem o problémy okolo nás. Vydavateľstvo ďalej vydáva v edícii Príručky lesnej múdrosti, unikátne knihy uľahčujúce poznanie prírody všetkým ľuďom, ktorí                           o to stoja.                                                                                                                                                                    (ml)
-18-
KULTÚROU PRE ZEM

•	V sobotu 18.marca 2000 sa v Dome kultúry v Liptovskom Mikuláši  uskutočnil benefičný “Miléniový koncert pre Zem”, ktorý zorganizovalo Lesoochranárske zoskupenie VLK Tatry.
Vo veľkej sále Domu kultúry vyše 350 návštevníkov sledovalo takmer 4 hodinový program, na ktorom vystúpili liptovské hudobné skupiny rôznych žánrov: Granko, Erb, Mince vo fontáne, Ploštín Punk, Admirál, Drúci a  hip–hopová tanečná skupina Magic Eyes v choreografii Lenky Kunošovej.
   Koncert mediálne podporilo Rádio Tatry a finančne firma Bioterm z Liptovskej Porúbky.
   Výťažok z koncertu – 19 000 korún  bude použitý na podporu verejnej zbierky  určenej k vytvoreniu prvej súkromnej rezervácie v strednej Európe, v oblasti pohoria Čergov na východnom Slovensku. Stav uvedenej zbierky dosiahol sumu  2 miliónov a počet darcov je dodnes vyše 1 100.                                                                                                                      (pa)

POĎTE S NAMI ...  

   Národná prírodná rezervácia Dobročský prales v Balockých lesoch pod Klenovským Veprom, vzdialená 16 km juhovýchodne od Brezna, tvorí veľmi hodnotnú časť slovenských lesov. Predstavuje jedinečný výtvor prírody, je nádherným príkladom  vrcholného - klimaxového štádia lesných ekosystémov jedľovo - bukového vegetačného stupňa. Do dnešnej podoby sa Dobročský prales zachoval vďaka dlhoročnej ochrane ( za rezerváciu bol vyhlásený už v roku 1913, čím sa zaradil medzi najstaršie chránené územia na Slovensku vôbec). 12. 4. 1999 bol Dobročský prales ocenený  Európskym diplomom. Je to prestížne ocenenie pre chránené územia v Európe so vzácnym a zachovalým prírodným dedičstvom. Toto ocenenie udeľuje Rada Európy,  pričom spomínaný diplom prepožičiava na obdobie piatich rokov. 
   Približne 6 km severne od Dobročského pralesa leží osada Čierny Balog, známa svojou úzkokoľajovou železničkou. Práve do tohto kraja chceme pozvať niektorých z  vás, ktorí májú záujem pomôcť pri oprave železničky a chceli by navštíviť jedinečný Dobročský prales, na trojdňovú exkurziu.
Termín: 5. - 8. 5. 2000
Ubytovanie: drevenica, alebo stanička v Čiernom Balogu  
                      (nutný spacák a karimatka)
Stravovanie:  z vlastných zásob
Odchod:         5. mája - autobus o 15. 30 hod z Lipt. Mikuláša
                       ( zraz o 15.15 na stanici ) - smer Čierny Balog 
Návrat:            8. mája - do 19. 00 hod
Cestovné:       cca 180,- Sk
Program:         1.deň - brigáda pre Občianske združenie VYDRA
                        2.deň - exkurzia do NPR Dobročský prales
                        3.deň - individuálny program (okolie železničky, Osrblie... )
Prihlášky:        do 20. apríla na tel. č. 0849 / 553 10 27 ( LZ VLK - TATRY)                         (ml)
-19-
13. 	ročník súťaže  kresleného humoru 
“Je ještě čas ... !?”
Súťaž, ktorú vyhlasuje ULITA - centrum voľného času Kohoutovice - Brno, Občianske združenie “ Je ještě čas... !?”, Regionálne združenie ČSOB Brno a MŽP ČR,  je určená  všetkým deťom a mladým ľuďom, ktorí sa zaujímajú o svoje okolie, vnímajú poškodzovanie prírody i medziľudských vzťahov a dokážu túto skutočnosť kriticky a zároveň vtipne vyjadriť.
Súťažné kresby môže zasielať škola, alebo jednotlivci zvlášť, pričom na zadnej strane musí byť uvedené nasledovné: meno a priezvisko autora, vek, adresa školy, bydlisko - vrátane PSČ, 13. ročník.   
Rozmery prác môžu byť A6, A5 a A4, s využitím techniky maľby alebo kresby. 
Súťažné kategórie: I. vek: 6 - 8 rokov 
II. 	9 - 11 rokov  
III. 	12 - 15 rokov
IV. 	16 - 19 rokov
V. 	20 - 25 rokov
VI. 	 nad 25 rokov
Uzávierka súťaže je stanovená na 30. 4. 2000, vyhlásenie víťazov sa uskutoční do polovice júna 2000. Súťažné práce sa nevracajú, budú použité na propagáciu ďalších ekologických aktivít.
Adresa: CVČ ULITA, Stamicova 7, Brno 623 00, ČR

LESOOCHRANÁRSKY ČIN ROKA 1999 

   Nadácia Zelená nádej so sídlom v Tulčíku vyhlasuje 2. ročník súťaže “ Lesoochranársky čin roka 1999”.  Oceneným môže byť človek, ktorý sa významne zaslúžil o záchranu lesa. Ak poznáte niekoho, kto buď priamo zachránil kus lesa pred ťažbou,  významne ovplyvnil vyhlásenie chráneného územia, alebo úpravu legislatívy v prospech ochrany prírody, či iným spôsobom pomohol slovenským horám, máte šancu nominovať ho ako kandidáta o ocenenie v súťaži. Porota, ktorá bude hodnotiť lesoochranárske zásahy, bude pozostávať z členov Správnej rady Nadácie Zelená nádej a dvoch ďalších prizvaných hostí.
   Súťaž nie je obmedzená hranicami Slovenska, ale možné je prihlásiť do nej aj aktivity na území Českej republiky a Poľska.
   Ceny pre víťazov sú nasledovné:           1.  miesto     -      8 000,- Sk
                                                                     2.  miesto     -      5 000,- Sk       +   knižné odmeny 
3. 	miesto     -      3 000,- Sk      pre všetkých víťazov
   
   Nominácie s popisom lesoochranárskeho činu v rozsahu A4 posielajte najneskôr do              31. mája 2 000 na adresu:    Nadácia Zelená nádej
                                                 č. 27, 082 13 Tulčík
                                                  tel.: 091- 77 89 488
                                                  e-mail-alfa@wolf.sk       
                            
                                                                                                                                                     (ml)
Zaujímavosti                                                -15-
BETULA PENDULA VYHLÁSENÁ ZA “STROM ROKU 2000”

Od roku 1989 vyhlasuje Kuratórium, ktoré združuje 29 samostatných členov a organizácií, medzi ktoré patrí aj Ochranárska spoločnosť Nemeckého lesa (Schutzgemeinschaft Deutscher Wald) ocenenie “Strom roku”. Na poslednom zasadnutí Kuratória toto ocenenie získala Breza bradavičnatá (Betula pendela), ktorá je dosiaľ zväčša využívaná len ako pionierska drevina. Breza má mimoriadny význam pri príprave stanovišťa pre iné pomaly rastúce dreviny v rámci zalesňovania a poskytuje životný priestor pre vtáctvo, živočíchov a pre huby. Breza, na ktorú sa mnohí pozerajú ako na “plevel”, je prirodzene rozšírená na území Európy a podľa odhadov môže dosiahnuť vek až 100 rokov.

                                                                               podľa magazínu LOBF – Mitteilungen      (pa)

EŠTE  RAZ  O ŽIARIVKÁCH

Žiarivky na Slovensku vyrába Tesla Stropkov (asi 4 mesiace). Počas záručnej doby robia opravy bezplatne. Po záruke, keď pošlete žiarivku do Stropkova, tam zistia chybu a pošlú ponuku za akú cenu ju vedia opraviť. Ak zákazníkovi bude  cena vyhovovať, tak mu žiarivku opravia. Na opravu sa vzťahuje plná záruka. Bližšie info – tel: 0938/742 24 94 (Ing. Mihuc).
A čo recyklácia?
Na Slovensku existuje firma ARGUSS, s.r.o., ktorá okrem iného spracúva nefunkčné ortuťové výbojky a žiarivky technológiou riadenej deštrukcie s 90 % stupňom recyklácie získaných surovín. Priemerná cena, ktorú musíte zaplatiť za 1 ks žiarivky, ktorú tam odnesiete, je 12,- Sk. Pri väčšiom množstve (školy, úrady a pod.) sú možné zľavy. Bližšie info na adrese: Arguss, s.r.o., Blumentálska 19, 816 13 Bratislava, tel/fax: 07/55 42 16 42 (pán Chovanec).
                                                                                                                                                     (pa)

ČITATEĽSKÁ SÚŤAŽ  

Ak ste pozorne čítali časopis “EKOKOMPAS” nebude pre Vás problémom odpovedať na nasledovné otázky piateho kola našej súťaže o ekologickú literatúru :
1, Čo znamená  skratka IPCC a čím sa zaoberá tento orgán ?
2, V čom  spočíva nebezpečenstvo otepľovania ? 
3, Čo je to šedý zákal a čo má spoločné s atmosférou ?
4, Vymenuj základné plyny podporujúce otepľovanie, tzv. skleníkové plyny.
5, Navrhnite niektoré varianty, ktoré by podľa vás pomohli “stlmiť krivku otepľovania”.  Nezabudnite napísať, ktorý článok sa vám páčil  alebo nepáčil a prečo.
Odpovede zasielajte do konca mája 2000 na adresu: EKOKOMPAS, Lenka Milonová,      031 04 Okoličné 552,  okr. Liptovský Mikuláš.                                                                        (ml)    

Zem je všetko, čo máme-
je to svet obmedzených zdrojov.
Naše prežitie závisí na našej planéte a jej zdrojoch. 
Sme súčasťou
 krehkého vzájomne závislého 
tkaniva Života. 
Ak naša planéta umrie,
 umrieme tiež ...
Spôsob, akým žijeme dnes,
nemôže pokračovať večne.
Musíme sa zmeniť, 
lebo budeme musieť čeliť vyhynutiu.
( prospekt Strany zelených - Británia, 1989) 

Časopis EKOKOMPAS,   1. ročník, 5. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS,  031 04 Okoličné 552,  tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rrudo), 55 200 90 (Veronika), E – mail: wolf@mail.viapvt.sk, Šéfredaktor: Lenka Milonová, Redaktori: Richard Školka, Veronika Vyšná,  Jazyková úprava: Jana Júdová, Koordintátor a odborný garant: Pado Rudolf – Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY.   Príspevky do časopisu sú vítané.           
Vydávanie  časopisu  finančne  podporila Nadácia otvorenej spoločnosti (Open Society Foundation) z Prešova v rámci Regionálneho mládežníckeho programu (Regional Youth program – RYP).