2 / 2000
 
     Z OBSAHU: 

•	hlavná téma-  LES 
V OHROZENÍ
•	Predstavujeme vám Lesoochranárske zoskupenie VLK  z Tulčíka pri Prešove
•	Povodne-Les pre život, nie pre smrť
•	Reportáže-ochrana prírody v praxi 
•	Pozor, VLK !!!
•	Zánik sveta 
     z knihy EXISTUS
•	Ekoknižnica- LES
•	Muž, ktorý sadil stromy
•	Odhalené tajomstvá
•	Veľká súťaž - Talenty Matky ZEME 
•	Vedomostný test
      VŠEHOCHUŤ

Príroda!

 Sme ňou obklopení a pohltení, neschopní sa od nej oddeliť a nemožní výjsť mimo ňu.
Žijeme uprosted prírody 
a nepoznáme ju.
Neustále k nám hovorí, ale neprezrádza svoje tajomstvá....
Vždycky mala svoje vlastné myšlienky a stále premýšľa, ibaže 
nie ako človek, ale ako príroda... Miluje sama seba a svoje nespočetné oči a city zameriava na seba samú.
Rozdelila sama seba tak, že môže byť sama sebe potešením. Vyvoláva nekonečnú radu nových schopností pre vznik potešení tak, aby utíšila svoju nenásytnú lásku.

...Predstavenie prírody je vždy nové, pretože stále obnovuje aj divákov. Život je jej najvýlučnejším vynálezom; a smrť je jej rafinovanou pomstou, ako dať život mnohým..

                             Ch. Darwin (1875)              

-2-                                                            
Milí priatelia,
do rúk sa vám dostáva druhé číslo EKOKOMPASU, ktorého, ako ste si už iste všimli, je hlavnou témou les. Slovo mnohým príjemné a zďaleka nie také strašné, ako je realita, ktorá sa pod ním  ukrýva.Je len vecou našej informovanosti a záujmu, či sa ohliadneme aj pod tie najspodnejšie vetvy naoko zdravého, ale zvnútra už  vyžratého smreka. Asi tak by sas dal charakterizovať slovenský les pred niekoľkými rokmi. Dnes už tie najspodnejšie konáre dvíhať nemusíme.Stačí vyliezť na niektorý vyšší kopec a človeku “duša pookreje”, keď vidí tie “dokonalé” pásy, holorubné polia, názorné príklady obhospodarovania lesa.
Často sa mnohí ľudia domnievajú, že Slovensko je nádherná lesnatá krajina.Keby to aspoň v národných parkoch platilo! Nadávno mi rozprával jeden kamarát príhodu,kto- rá sa stala pri návšteve istého kanaďana v Nízkych Tatrách. Spoločne sa vybrali z De-
mänovskej doliny na ďumbiersky hrebeň.Už boli poriadne ďaleko, keď sa cudzinec asi po troch hodinách znechutene opýtal : “Kedy konečne budeme v tom národnom parku?”      Napriek pomerne silnému kanadskému drevárskemu priemyslu predsa je ich správanie sa k prírode iné, tobôž, keď sa jedná o národný park.Žiadne výnimky na ťažbu, nijaké obhospodarovanie, národný park je niečo dokonalé, čo stvorila príroda a dotyk ľuskej ruky by len všetko pokazil. Nie, nechcem, aby sme si brali od niekoho príklad, aj Kanada má mnoho zničených lesov, len žiadam, aby sa pojem  Národného  parku netýkal len po- menovania určitého územia, ale aby sa to prejavilo aj zmenou prístupu k tomuto územiu.                                          
 Je dôležité, aby ste si to uvedomili a nevnímali nádheru slovenskej prírody cez počet ná- rodných parkov a iných zákonom chránených území,ale cez ich skutočný zdravotný  stav.                                                                                                          
   Toto číslo vám pomôže nahliadnuť do mnohým z vás doposiaľ neznámej sféry šokujúcoch faktov a upozorní vás na potrebu prísnejšej ochrany týchto bodiek života na našej planéte.                                                                                                                 (ml)

ZAMYSLENIE...
Les. Čo je to vlastne? A čo pre nás toto slovo znamená? Pre romantikov raj na zemi, pre umelcov sieň inšpirácií, pre ľudí hľadajúcich pokoj a pohodu miesto ich nálezu. Pre mnohých záhradku, kde sa dá nazbierať lesné ovocie a huby, alebo čo-to zastreliť do zásoby, snáď je to aj miesto, kde haraburdie z jarného upratovania nebude veľmi vidno.
Je však mnoho ľudí, ktorí pri pohľade na les vidia už len dosky-peniaze.Veď tých pár hektárikov lesu hádam chýbať nebude. Áno, nebude, len za pár dní padne dielo, ktoré tvorila príroda niekoľko stoviek  rokov.Že tam majú zvieratá domov? Nevadí, pôjdu z domu. Že tam mali hniezda ohrozené vtáky a ich posledné dva vajíčka, krvopotne ubránné pred ich nepriateľmi, sú teraz rozpučené na zemi? Nevadí, veď si znesú ďaľšie. Že pripravili zem o kyslík a vlahu? Tá trocha kyslíka nás pred smrťou predsa len nezachráni.A že tam vyhynú posledné jedince vzácnej rastliny, o ktorej si ľudia mysleli, že už neexistuje? Teraz už naozaj neexistuje, lebo strom, ktorý ju chránil pred slnkom     a zadržiaval jej vlahu je preč. Pozrite sa pod seba. nesedíte práve na jednom takom podobnom strome vyrezanom do tvaru stoličky? Vyrúbať strom neznamená pripraviť prírodu o jeden strom, ale o milión ďaľších zložiek, ktoré sú od jeho existencie životne závislé.                                             Katarína Kováčiková, prispievateľka(upravené) 
                                                                       -3-
PREDSTAVUJEME VÁM
LESOOCHRANÁRSKE ZOSKUPENIE VLK
   
V tejto rubrike vás pravidelne informujeme o neziskových ochranárskych organizáciách. Lesoochranárske zoskupenie VLK spája priateľov prírody z celého Slovenska. Členovia sa rozhodli aktívne pomôcť stabilite krajiny záchranou prirodzených lesov. Sú organizovaný do samostatných kmeňov na Slovensku s centrálou v Tulčíku pri Prešove.
Už od roku 1980 sa snažia o záchranu slovenských prirodzených lesov. Začínali  sadením stromčekov, pokračovali záchranou hniezdísk orlov i sov a podporou prirodzeného zmladenia. Nasledovala ochrana brlohov vlkov i rysov, i kampane na ich záchranu. Počas celej tejto doby v tichosti a pod rôznymi vládnymi heslami ( napr. likvidácia bukových prestárlych porastov) mizli posledné zbytky prirodzených lesov.
       Začiatkom deväťdesiatych rokov  teda museli pridať k tejto činnosti ďalšie. Vznikla celoslovenská organizácia združujúca priateľov lesa, ktorí chcú aktívne pomôcť jeho záchrane. Začali  vstupovať do tvorby lesníckej legislatívy a v roku 1993 sa im podarilo zásadným spôsobom ovplyvniť novelu Lesného zákona a aspoň trochu odsunúť holorub z jeho výslnia najpoužívanejšieho hospodárskeho spôsobu. Stalo  sa tak napriek silnému odporu lesníkov v štátnej správe i v parlamente. Petície "Zachráňme Čergov" a "Za zmenu Lesného zákona" majú už vyše desaťtisíc podporovateľov, napriek tomu sa príslušné lesnícke orgány  neunúvali na ne odpovedať, čím síce porušili Petičný zákon, ale na porušovanie zákonov z ich strany  si  musíme pravdepodobne zvyknúť. 
Zastavenie projektu Svetovej Banky a ministerstva pôdohospodárstva "Ekologické obhospodarovanie lesov Slovenska" v rokoch 1993 až 1995 a zastavenie holorubnej ťažby na kopci Oblík boli posledné významné víťazné zásahy do snáh dokončiť zničenie našich lesov. V tomto období pridávajú ďalšiu tehlu do našej stavby chrániacej bytosti v našich lesoch. Je to kampaň "Napojme pramene" nazvaná podľa nádhernej knihy profesora brnenskej univerzity V. Úlehlu a inšpirovaná odbornými štúdiami, ktoré vznikli počas vlčej činnosti. Z nich totiž jasne vyplýva silný záporný vplyv holorubného spôsobu i jemu podobných spôsobov ťažby na vodný režim krajiny. Znakom kampane je kresba nášho priateľa z Nového Mexika, Lone Wolf Circles, v ktorej je pekným spôsobom znázornená naša lesná filozofia: nie nadradenosť človeka, nie pyramída na vrchole ktorej je človek, ale kruh navzájom sa podporujúcich bytostí. Darom takéhoto chápania okolitého sveta je zdravá a silná krajina, plná vody, živočíchov, rastlín a usmievajúcich sa ľudí.
Hlavné rozdelenie činnosti:
Zachráňme lesy -odorné štúdie, terénne práce, protestné akcie proti drastickým lesohospodárskym praktikám  
Zachráňme dravce-stráženie hniezd orla skalného, vytváranie hniezdísk sovy dlhochvostej, monitoring a stráženie brlohov vlka a rysa, osveta verejnosti.
Gaia - Náš domov-lesníckoekologické vzdelávacie centrum, vzdelávacie osemdňové pobyty v lesnom prostredí, prednášky pre širokú verejnosť.
Vydavateľstvo Abies-vydávanie ekofilozofickej literatúry propagujúcej životné hodnoty hlbokej ekológie a nové pohľady na svet (ponuku niektorých kníh nájdete na str.10-12).          
                                                                       -4-
                                  Členovia hnutia rešpektujú, že :
PLANÉTA ZEM je jeden živý organizmus, ktorý je tvorený množstvom navzájom si rovných bytostí.
LES je najstaršou žijúcou bytosťou na našej planéte a ako taký si zasluhuje primeranú úctu.
ČLOVEK je na prítomnosti lesa priamo závislý a v záujme svojej existencie na Zemi musí tomuto faktu prispôsobiť svoje správanie.
LESOOCHRANÁRSKE ZOSKUPENIE VLK vzniklo ako iniciatíva na záchranu prirodzeného lesa na Zemi ako základnej povinnosti našej generácie voči generáciám nasledujúcim.
UDRŽATEĽNÝ ROZVOJ ĽUDSTVA môže byť predstavovaný len rozvojom 
 (kvalitatívnou zmenou )duševnej stránky ľudstva s obmedzením materiálnej spotreby. K tomuto rozhodnutiu musia ľudia dospieť slobodnou voľbou,pretože jedine slobodná bytosť môže spoluvytvárať slobodný svet.                                                                     (ml)
                                                                                                                    
                                      LES PRE ŽIVOT -  NIE PRE SMRŤ
        
    Existuje obrovský rozdiel medzi akumuláciou zrážkových vôd  prirodzenými lesmi a lesmi umelými, zjednodušenými človekom.
   Prirodzené lesy obsahujú dostatok kmeňov mŕtvych starých stromov, majú rozmanitú vekovú štruktúru od  niekoľkoročných  stromčekov až po niekoľkostoročných starcov         i rozmanitú druhovú skladbu, ktorú predstavujú stovky druhov húb, machov a lišajníkov, tisíce druhov rastlín, tisíce druhov bezstavovcov a stovky druhov stavovcov.
   Toto všetko sa v konečnom dôsledku veľmi výrazne prejavuje v intercepcii (zadržiavanie zrážkovej vody na vegetácii) i infiltrácii (vsakovaní zrážok do pôdy).
   Keďže na Slovensku sa zasahuje do všetkých porastov, aj do lesných porastov                  v rezerváciách či na územiach národných parkov, rozhodlo sa lesoochranárske zoskupenie VLK vytvoriť sieť skutočných lesných rezervácií, ktoré sa stanú v budúcnosti základom obnovy stability slovenských lesov. Prvou takouto rezerváciou je Vlčia rezervácia v Čergovskom pohorí, 21 ha jedľovo - bukového lesa, druhou 40 ha storočného bukového lesa v Strážovských vrchoch.
    Katastrofálne dôsledky nevhodného hospodárenia v krajine sa prejavili 20. júla 1998 pri letnej búrke v povodí Malej Svinky na východnom Slovensku. Zrážky, ktoré svojou výdatnosťou neboli v tomto kraji žiadnym extrémom (podľa odhadu SHMÚ napršalo 100mm, pričom v roku 1958 spadlo v Brezovici n. Torysou 97 mm, v roku 1965 v Lipoviciach 81 mm a v roku 1997 93 mm, obidve miesta sú pritom vzdialené od rozvodia Malej Svinky 5 km), spôsobili smrť 48 ľuďom.
   Na možnosť katastrofálnych záplav v dôsledku nevhodného lesného hospodárenia upozorňujeme pritom od roku 1992, dokonca tri týždne pred tragédiou na Malej Svinke sme osobne varovali štátneho tajomníka ministerstva pôdohospodárstva pred znižovaním akumulačnej schopnosti krajiny v tejto oblasti. Bezvýsledne.

Pokiaľ sa nedostavia rozumné zásahy do legislatívy so strany vyššie kompetentných, bude nutné apeláciou na jej zmenu a prácou v teréne zabrániť ďaľším možným katastrofám.                                                                                                                         (ml)

 Ochrana prírody v praxi                        -5-                                      
      R - E - P - O - R - T - Á - Ž - E    - J E S E Ň  ´99
•	KOLÍSKA NOVÉHO ŽIVOTA V KOKAVE
10. októbra bola zrealizovaná obnova remízky za Lipt. Kokavou. Do dažďa napochodovali skalní ochranári z Vlka-Tatry s krompáčmi a za osem hodín vysadili 800,prevažne listnatých stromov.Týmto činom sa na poľnohospodársky nevyužitom úseku vytvorila druhovo pestrá remízka.V budúcnosti sa stane domovom , úkrytom a zdrojom potravy pre vtáctvo a drobnú zver, bude zabraňovať erózii a ak ju zámerne nikto nepoškodí aj perfektne fungujúcim ekostabilizačným prvkom. Samozrejme, výsadbou sa čičíkanie o remízku neskončilo. O mladučký život sa treba starať niekoľko rokov, ale dúfam, že nabudúce z Kokavy nepôjdeme taký zablatení, lebo doprava bude pešibus až do zgegnutia . Preto sa chcem  poďakovať šoférovi kokavského autobusu, ktorý nás,zabrýzgancov predsa len s dobrým srdcom odviezol.

•	SEDEM SEKÚND PRED SNEŽENÍM
13.novembra si zaspievali trávnice pracovníci 
SAŽP Lipt.Mikuláš a Vlci pri sobotňajšom hra-
baní orchideovej lúky v rezervácii Pastierske.
V tejto oblasti sa zachraňujú posledné vzácne
a ohrozené druhy lúčnych spoločenstiev.Rezer-
vácia prudko zarastá a  pre zachovanie posol-
stva tejto  podtatranskej oblasti je potrebné 
realizovať asanačno-regulačné odborné zásahy
(po slovensky povedané-kosenie, hrabanie a iné
netradičné činnosti...)A aj príroda im v tom 
pomohla,lebo snežilo až o týždeň neskôr.   
   
•	PO STOPÁCH DRAVCOV
20.novembra sa vybrali tí, čo ešte neprimrzli, presondovať celé  Chočské  vrchy.Jednotlivé dvojice  mali  vo svojich úsekoch zistiť podľa  stôp  výskyt veľkých šeliem. Za intenzívneho sneženia bolo v celkom 16 úsekoch zistených  8  vlkov , 2 rysy a 1 medveď (asi nejaký zmätenec , ktorému ťahá na laby a nedá sa mu spať ).Okrem toho sa  v tejto oblasti pohybovala podozrivá skupina 32 ochranárov, ktorí zanechali niekoľko tisíc stôp počnúc Suchou dolinou až po pohorie Veľkého Choča.Takže napokon to nevyzerá v tejto oblasti so stopami až tak biedne.

Okrem spomínaných  brigád  sa  tejto  jesene konali ešte dve čistenia Čutkovskej a Hrabovskej  doliny  pri  Ružomberku , nazbieralo sa 360,5 kg šípok,za čo boli kúpené  3 stromy na Čergove a mnoho semien javora horského, borovice a hrabu , ktoré  boli zasadené  do vlčej škôlky. 
Ak sa chceš včas dozvedieť o brigádach, kontaktuj LZ VLK-TATRY , alebo  sa
informuj  na niektorej z prednášok v BS DK každú stredu o 16.30.hod /.

Chceš pomôcť slovenským lesom? Spektrum  pomoci je skutočne veľmi  široké a nie je problém vymyslieť iné zaujímavé formy, napríklad získavania  peňazí na Čergov, osvety verejnosti, monitorovania lesa...
Ochrana prírody má tisíc podôb a foriem, ktoré sú ešte neobjavené. Už teraz však viem, že všteky smerujú k jedinému cieľu.  

                                                                                                                                            (ml)
  Naša adresa: Lesoochranárske zoskupenie VLK - TATRY 
                          Kemi 627/5, 03104 Lipt. Mikuláš,  tel.:0849/ 553 10 27                  
                                                                   
-6-
LES   AKO   NENAPODOBNITEĽNÝ  EXPERIMENT

Príroda vytvorila les ako nepredvídateľný experiment. My sa snažíme vymyslieť riadený les.
Príroda vytvorila les dlhodobých trendov. My sa snažíme vymyslieť les krátkodobých istôt.
Príroda vytvorila les vyznačujúci sa rozmanitosťou. My navrhujeme les uniformne zjednodušený.
Príroda vytvorila les v krajine. My sa snažíme vytvoriť les na každom hektári.
Na Tichomorskom severozápade Príroda vytvorila lesy žijúce 500 až 1200 rokov. My projektujeme lesy, ktoré sa zriedkakedy dožijú 100 rokov.
Príroda vytvorila les s procesmi vzájomne súvisiacimi. My sa snažíme vytvoriť les založený na jeho izolovaných produktoch.
Príroda vytvorila les, v ktorom sú všetky jeho časti neutrálne. My vytvárame les, v ktorom niektoré časti pokladáme za dobré a iné za zlé.
Príroda vytvorila les ako premenlivú, bezčasovú kontinuitu druhov. My vytvárame les ako strnulú, časovo obmedzenú monokultúru.
                                                                  (Chris Maser – The Redesignet Forest)

Biodiverzita lesov úzko súvisí ( je priamym produktom) s  evolúciou života na Zemi, ktorá v období 3 miliárd rokov dokázala vytvoriť obrovskú rozmanitosť organizmov. Podľa rôznych prameňov rozoznáva súčasná veda 1,5 až 1,7 milióna živočíchov (z toho 45 až 47 tisíc stavovcov a zhruba milión druhov hmyzu) a “iba” 250 – 340 tisíc druhov rastlín. Odhaduje sa, že ďalších 3 až 8 miliónov druhov organizmov čaká na objavenie.  
Súčasťou evolúcie druhov bolo v celom evolučnom procese “testovanie” ich odolnosti voči mnohým fyzikálnym, chemickým,  mechanickým a ďalším faktorom, ktoré ovplyvňovali deje na našej planéte.  Ak je základnou úlohou každého druhu maximalizovať možnosť vlastného prežitia v časopriestore, tak druhy, ktoré momentálne obývajú našu planétu, sú evolučnými víťazmi takéhoto súperenia.  Musíme si uvedomiť, že tieto druhy museli prežiť zmeny intenzity slnečného žiarenia, posuny magnetických pólov, zmeny klímy (ochladzovanie alebo otepľovanie), zmeny morských prúdov, kolísanie hladín svetových oceánov, dopady kozmických telies, a s tým spojené dôsledky a pod. Tieto všetky faktory neovplyvňovali  iba vývoj  samotných druhov, ale menili aj vlastnosti na úrovni génov a na úrovni ekosystémov – na úrovni vzťahov medzi jednotlivými druhmi.
Súčasťou evolúcie biosféry bolo vždy aj vymieranie druhov. Jeho súčasný globálny rozsah však nemá obdobu v žiadnej geologickej epoche, ani v zatiaľ najkatastrofickejšom období vymierania jašterov pred mnohými miliónmi rokov. Od polovice nášho storočia dochádza k prenikavému zrýchleniu ústupu živočíšnych a rastlinných druhov i celých spoločenstiev ako výsledku intenzívneho antropogénneho pôsobenia. Prírodné prostredie – existenčná základňa voľne žijúcich druhov  - je dnes ničené alebo degradované ľudskou činnosťou na všetkých miestach Zeme. Týka sa to aj lesov.
 
                                                                     -7-
Ročné odlesnenie na planéte Zem v rokoch 1981 – 1990 (Aldhous, 1993) dosiahlo rozsah 15,4 milióna hektárov (0,8 % celkovej plochy ročne). Aj Európa bola pomerne nedávno (asi pred 7 000 rokmi) pokrytá takmer celá lesmi. Ešte okolo roku 1000 asi 90 % plochy Európy pokrývali lesy. Dnes je to okolo 25 % plochy a vyše 45 % percent týchto lesov je silne poškodených antropogénnymi vplyvmi (Sarokin, 1992).
Z obrovského, nedokonale poznaného druhového bohatstva biosféry, je pol milióna až milión druhov organizmov aktuálne ohrozených vyhynutím. Tempo vymierania druhov z celého fondu biosféry odhadujú svetové autority (David M. Raup, Edward O. Wilson) najmenej na jeden druh denne, dodávajú však, že toto tempo je pravdepodobne vyššie. Pokiaľ novinári označujú za katastrofálne zrýchlenie tempo “jeden vymretý druh za rok” vo vzťahu k  13 000 druhom cicavcov a vtákov, aké musí byť ich zhrozenie pri skonšta- tovaní, že počet vyšších rastlín aktuálne ohrozených vyhynutím sa odhaduje na 25 000.
Pri udržaní súčasného tempa vymierania organizmov stratí biosféra za desať rokov pol milióna druhov, a ak budú tieto trendy pokračovať, môže do nasledujúceho storočia vymiznúť štvrtina biologického bohatstva Zeme. A takýto proces nemôžeme už nazvať inakšie ako antropogénnou genocídou.
Situácia na Slovensku nie je z tohto pohľadu tiež vôbec ružová. Zo  4178 taxónov voľne rastúcich vyšších rastlín bolo v roku 1998:  39 pokladaných za vyhynuté, 173 za kriticky ohrozené, 321 za veľmi zraniteľné, 263 za zraniteľné, 297 za vzácne, 170 za ohrozené nezaradené a 127 za endemity. Spolu to predstavuje 1 390 druhov (33,3 %) ohrozených vymiznutím. Ešte horšia situácia je v prípade machorastov a lišajníkov, kde 516 taxónov (57 %) respektíve 596 taxónom (39,5 %) hrozí vyhynutie. Z plazov a živočíchov sa za rizikové považujú všetky, z toho väčšina je veľmi až kriticky  ohrozených, z 85 druhov cicavcov je rizikových 55  (67,1 %), zo 78 druhov rýb 45 (57,7 %), z 352 druhov vtákov 114 (32,4 %) a z 21 164  druhov bezchordátov  3549 (16,7 %). 
Celkovo je na území SR od roku 1999 z dôvodu ohrozenosti chránených 742 taxónov rastlín a 743 druhov a 15 rodov živočíchov.
Napriek tomu ochrana niektorých ohrozených druhov nie je zabezpečená dostatočne. Za všetky prípady spomeniem príklad vlka dravého (predtým vlk obyčajný), ktorý  nie je ani tak “dravým” ani “obyčajným”, ako je jediným aktívnym karpatským predátorom, a teda súčasťou prirodzených lesov karpatského typu.  Bez vlka nie je možné “trvaloudržať” životaschopné karpatské lesy, preto ak chceme mať prirodzený les, musíme v ňom mať vlkov. Vlk dravý je na Slovensku chránený podľa § 24, ods. 2 zákona NR SR č. 287/1994, ktorý je v platnosti od 1.1.1995.                                                                                         
 Slovenská republika je taktiež viazaná “Dohovorom o medzinárodnom obchode s ohroze- nými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín” (CITES) od roku 1992, kde je vlk uvedený v prílohe III. a “Dohovorom o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov  
                                                                       -8- 
a prírodných stanovíšť (Bernská konvencia) od 1.1.1997. V nej je vlk uvedený v prílohe II. medzi prísne chránenými druhmi. K Bernskej konvencii prístupila SR s výhradou vlka a medveďa, to znamená, že uvedené druhy sa môžu loviť s povolením Ministerstva životného prostredia. Tento prístup je veľmi zvláštny. Ak totiž vnímame vzťah  medzi ohrozenosťou  druhov a snahou o zachovanie ich biodiverzity, či už na úrovni regionálnej alebo planetárnej,  ako predurčujúci naše správanie, tak potom prístup k vlkovi – jednej zo súčastí “pavučiny života” je priamym ohrozením biodiverzity karpatského lesa.  Druhové bohatstvo nie je iba zbierkou organizmov, ktoré vykážeme v štatistických ročenkách a na medzinárodných konferenciách, ale je to celý systém vzájomne sa ovplyvňujúcich ekosystémových a medziekosystémových vzťahov. Vymretie jedného druhu rastliny znamená podľa odhadov zoológov zánik najmenej piatich závislých druhov hmyzu ako konzumentov a vymretie mnohých úzko špecializovaných parazitov (I. Míchal, 1994). Ak poľovníci zdecimujú vlka pod úroveň potrebnú pre udržiavanie plnohodnotných väzieb v karpatskom lese, nedoplatí na to iba vlk, ale celý ekosystém lesa a krajina zhoršením vlastnej ekologickej stability. 
Ak lesníci holorubom likvidujú les, nemiznú len jedle a buky, ale aj stovky druhov organizmov viazaných na toto prostredie a tisíce vzájomných vzťahov a väzieb medzi druhmi, ba aj v samotnom vnútri druhov. Ak samotný počet väzieb medzi dvojicami organizmov v slovenskej prírode bol vyčíslený na 883 701 820 a trojicami organizmov na 12 383 313 603 660, tak strata na úrovni genetickej  je priam dramatická.
Dôsledkom vymretia určitého druhu organizmu je nenávratná strata genetickej informácie zabudovanej v jeho bunkách, a tým aj strata možnosti využiť túto genetickú informáciu v budúcnosti, ako aj strata všetkých možných vývojových ciest (trajektórií), ktoré by z daného typu organizmu mohli v budúcnosti vzniknúť. Strata genetickej informácie je oveľa významnejšia, ako strata plynúca z početnosti druhov. Ak je napríklad druh o početnosti milión jedincov redukovaný na 10 tisíc jedincov (až na bázu samotného prežitia), môže to znamenať stratu 99 % jeho rás, populácií a iných genetických jednotiek, stratu podstatnej časti jeho genetickej diverzity a podstatné zhoršenie jeho možností na ďalšiu úspešnú reprodukciu, evolúciu a pretrvanie v evolučnom “zápase”.
Toto pravidlo sa bude čoraz naliehavejšie týkať aj lesných spoločenstiev, kde už v súčasnosti prebieha pôsobenie nepriaznivých faktorov abiotických (vietor, sneh sucho, zamokrenie), biotických (koreňové hniloby, drevokazné huby, hmyz, bylinožravá zver), 
antropogénnych (imisie, kyslá depozícia lesných pôd, eutrofizácia pôd, fotochemický stres, nevhodné hospodárske postupy v lesoch ).  Ak k tomu pridáme postupné pôsobenie 
tzv. globálnych vplyvov (napr. klimatické zmeny)  je zrejmé, že z hľadiska evolučného zápasu majú najväčšiu šancu adaptovať sa na prebiehajúce zmeny lesy svojou skladbou 
                                                                      -9-
blízke prirodzenému lesu. Podľa Thomasiusa (1980) ide o lesy v ktorých by bez ľudských zásahov prebiehala sukcesia k vyzretejším štádiám (bučiny a zmiešané lesy s bukom, dúbravy na zodpovedajúcich stanovištiach – ekotopoch, horské ihličnato – listnaté zmiešané lesy a v obmedzenej miere klimaxové smrečiny. Takéto lesné porasty, blízke prirodzenému lesu, sa vyznačujú relatívne vysokou stabilitou voči vonkajším vplyvom , ktoré v nich majú katastrofálne následky len veľmi zriedka.  Naopak, lesy umelé, prevažne rovnakoveké ihličnaté monokultúry mimo pôvodný areál výskytu vodcovskej dreviny, sa bez neustáleho ľudského zasahovania a usmerňovania skôr či neskôr rozpadnú.
Vplyv klimatických zmien na umelé lesy bude mať z  hľadiska prognózovaného vývoja katastrofálne účinky. Podľa Územnej štúdie pre Slovensko (1997) sú potenciálne do roku 2075 ohrozené porasty o rozlohe 964 tisíc hektárov (48,3 %) a predpokladané škody v lesnom hospodárstve sú odhadované na 67 – 127 miliárd korún v súčasných cenách.V dôsledku klimatických zmien sa hranica potenciálneho areálu drevín posunie k severu o 100 až 150 km na 1 oC a o 100 výškových metrov nadmorskej výšky na každých 0,8 oC oteplenia (Fanta, 1991). Dlhodobé oteplenie o 4 – 6 oC by spôsobilo posun vegetačných pásiem o 400 – 500 m výškových nahor a úplne by zmenilo charakter ekosystémov stredoeurópskych pohorí. Podľa Holdridge modelu pre Slovensko, ktorý modeluje zmeny spoločenstiev v dôsledku klimatických zmien, sú potenciálne zmeny nasledovné:   premena dúbrav na lesostepné spoločenstvá,  dúbravo – bučiny – pravdepodobné hynutie dubov a expanzia xerofytných druhov,  v bučinách expanzia podmienok pre duby a hrab, v oblasti smrekovo – jedľovo – bukových lesov čiastočné hynutie ihličnatých drevín, nárast kyslej expozície a vplyvu fotooxidantov, v oblasti smrečín rozpad horských smrečín, rozširovanie buka a cenných listnáčov, ohrozenie mimoprodukčných funkcií ochranných lesov, zmeny hornej hranice lesa. Najpostihnutejšou drevinou podľa klimatických modelov bude smrek, ktorý pri oteplení zimy o 4 oC oproti súčasnosti sa zachová iba v “ostrovoch” v Alpách a v Karpatoch (J.Houghton, 1998).
Z tohto dôvodu je nutné prijať opatrenia vedúce k stabilite lesných spoločenstiev, a to: maximálne zachovať prirodzené lesy v stredoeurópskom priestore, pri hospodárení presadzovať formy prírode blízkeho pestovania lesa, maximálne obmedziť jednovrstvové, rovnorodé porasty a s nimi súvisiaci holorubný hospodársky spôsob, a tým maximálne zvýšiť biodiverzitu porastov a teda aj ich schopnosť odolávať nepriaznivým podmienkam.
Pred súčasnou ochranou prírody stojí aj ďalšia naliehavá úloha vyplývajúca z kontextu článku, treba konečne – raz a navždy – zvýšiť vážnosť národných parkov a národných prírodných rezervácií ako neformálnych  oblastí “pôvodných alebo ľudskou činnosťou málo pozmenených ekosystémov a významných biocentier” (zákon NR SR č. 287/1994 Z.z. o ochrane prírody a krajiny) bez realizácie hospodárskych činností, ktoré sú nezlúčiteľné s existenciou pôvodných ekosystémov.  Ekosystémové vzťahy a diverzita druhov motorovou pílou nevznikajú, práve naopak, sú raz a navždy degradované na úroveň nestabilných systémov, časovanej bomby na prahu ľudskej existencie.

                                                                          Mgr. Pado Rudolf, náčelník LZ VLK TATRY

                                                     -10- 
DO   VAŠEJ  KNIŽNICE  - NA TÉMU LES

ČO PREZRÁDZA STROM            (Zelená linka Púchov, 1997)            100,- Sk

Prvá časť environmentálneho programu Tajomná živá planéta. V informačnej časti poskytuje publikácia bohaté informácie a zaujímavosti zo sveta stromov. Metodická časť obsahuje vyše 50 prehľadne členených lekcií rozdelených do 6 kapitol: Uvedomiť si strom, Čo robí strom stromom, Vývoj stromov, Les – kráľovstvo stromov, Stromy prítomné a na ústupe, Človek a stromy. Kniha nadväzuje na učivo predmetov 4. a 5. ročníka ZŠ.

Adresa: Zelená linka, ul. Štefánika 817, 020 01 Púchov, tel: 0825/464 1207

ČO PREZRÁDZA ZELEŇ              (Zelená linka Púchov, 1998)            100,- Sk

Druhá časť environmentálneho programu Tajomná živá planéta. Publikácia sa bližšie zaoberá svetom ríše rastlín (spolu s ríšou húb), poznávaním jej rôznorodosti, funkčných vlastností, úlohy v živých systémoch a cykloch. Významne sa dotýka témy vplyvu človeka na rastliny a poskytuje množstvo jednoduchých námetov na praktickú ochranu prírody. Kniha obsahuje informačnú a metodickú časť obsahujúcu námety na vyše 40 lekcií rozdelených do 5 kapitol: Ríša, Rastlinné telo, Systémy, Človek a rastliny, Aktívne v ochrane. Program nadväzuje na učivo žiakov 5. roč. ZŠ.

Adresa: Zelená linka, ul. Štefánika 817, 020 01 Púchov, tel: 0825/4641 207 

NÁUČNÉ CHODNÍKY SLOVENSKA  (Strom života, 1999)     1.diel          100,- Sk

Unikátny dvojdielny praktický katalóg – sprievodca náučnými chodníkmi na Slovensku. Poskytne Vám základné informácie o lokalizácii chodníka, jeho charakteristike a vhodnom využití pre účely environmentálnej výchovy v teréne.

Adresa: ADRIÁN – publikačné stredisko Stromu života, Pražská 11, 816 36 Bratislava, tel/fax: 07/5249 8473, 5249 8703

J.Dungel – SAVCI  STŘEDNÍ EVROPY (JOTA, 1993)                                      80,- Sk

Vrecková encyklopédia cicavcov, ktorá zahŕňa všetky pôvodné a významné intro- dukované druhy cicavcov, ktoré žijú vo voľnej prírode v strednej Európe. Kniha obsahuje 150 farebných ilustrácií cicavcov, 109 farebných máp ich rozšírenia, vyobrazenia stôp, siluet a pod.

Adresa: ABIES – LZ VLK, 082 13 Tulčík 27, tel/fax: 091/77 89 488

MOKRADE PRE  ŽIVOT + plagát (Daphne)                                           30,- Sk

Materiál stručne a s prehľadom vysvetľuje význam a funkcie mokradí v krajine, ich členenie, ochranu v rámci SR a vo vzťahu k Ramsarskej konvencii.

Adresa: Daphne, Hanulova 5/d, 844 40 Bratislava, tel/fax: 07/654 121 33

 
OBRÁZKY  Z CHATRČE 
(ABIES, 1999)                                  120,- Sk

Kniha od amerického lesníka Alda Leopolda predstavuje základné dielo ekologickej literatúry. Recenzenti túto knihu právom označujú ako najdôležitejšiu, najkrajšiu a najmúdrejšiu knihu, aká bola napísaná. Klasické a nenapodobiteľné opisy prírody, jej postupné ničenie a začiatky snáh o jej  ochranu sú ilustrované nádhernými kresbami Charlesa Schwartza.
 
Adresa: ABIES – LZ VLK, 082 13 Tulčík 27, tel/fax: 091/77 89 488

NEGATÍVNE ÚČINKY VYPAĽOVANIA SUCHÝCH PORASTOV                                      30,- Sk

Publikácia zhrňujúca škodlivé vplyvy vypaľovania suchých porastov na rôzne skupiny organizmov a krajinu. K publikácii je možné doobjednať propagačné materiály k tejto téme (skladačky, plagáty, samolepky, letáky).

Adresa: ÚV SZOPK Nábr. Sv. Metoda 17, 971 01 Prievidza

R. 	Midriak  
ÚNOSNOSŤ  A  RACIONÁLNE  VYUŽÍVANIE  VYSOKÝCH POHORÍ SLOVENSKA                                  85,- Sk

Odborná publikácia zameraná na zhodnotenie súčasného stavu vysokých pohorí Slovenska a možnosti ich využívania človekom. 

Adresa: ÚV SZOPK, Nábr. Sv. Metoda 17, 971 01 Prievidza

POMOŽME  SOVÁM  HNIEZDIŤ                                                                                
                                                              25,-Sk
Metodicko – informačná príručka pre výrobu a aplikáciu búdok pre u nás žijúce druhy sov.

Adresa: ÚV SZOPK, Nábr. Sv. Metoda 17, 971 01 Prievidza,Tel: 0862/542 65 05

L.Kunc                                                   
Z  MEDVĚDÍCH  A VLČÍCH  BRLOHU                                                  
                                                              39,-Sk

Množstv autentických zážitkov a pozorova- ní doplnených rozprávaním a údajmi zná- mych odborníkov pomáha získať nedoce- niteľné poznatky z ekológie a etológie významných živočíšnych druhov.

Adresa: SZOPK, RNDr. Jozef Gregor, 032 04 Liptovský Ondrej 114

S.Szabóová 
EKOSYSTÉMOVÉ  DOMINO
(SOSNA Košice)                                50,- Sk

Hra pre všetkých, ktorí majú radi prírodu a chcú sa o nej dozvedieť viac. Hra zahŕňa 5 ekosystémov (zmiešaný les, polia a medze, mierne tečúce vody, ľudské sídla a skalnaté oblasti) a krásne ilustrácie zvierat a rastlín. Deti, ako aj dospelí si môžu zahrať 6 druhov hier a pomocou nich sa zoznámiť so zložitými vzťahmi v prírode a so základnými pojmami ekológie.

Adresa: SOSNA, Pražská 2, 040 11 Košice

ZÁKON O OCHRANE PRÍRODY A KRAJINY                                 8,-  Sk

Adresa: ÚV SZOPK, Nábr. Sv. Metoda 17, 971 01 Prievidza

PROSIECKOU  A  KVAČIANSKOU  DOLINOU  (A – projekt Liptovský Hrádok)                                                                                                           50,- Sk

Podrobný sprievodca flórou a faunou týchto národných prírodných rezervácií, ale aj históriou tohto mikroregiónu.

Adresa: A–projekt, SNP 114, P.O.BOX 60, 033 01 Lipt.Hrádok
tel/fax: 0844/221 298, 221 214

Poznámka: Kompletmý zoznam kníh bol zaslaný na Vašu školu začiatkom decembra 1999 a mal by byť prístupný všetkým žiakom a pedagógom.         (pa)

 ZNETVORENIE   SVETA

           Z knihy EXITUS: Znetvorenie sveta – opak  Stvorenia podľa knihy Genezis:

Nakoniec zničil človek nebesia i zem.
A Zem spustla prázdnotou, len smog sa prevaľoval nad priepasťou a nad m?tvymi vodami.

Človek totiž povedal: “Vytvorme priemyselné podniky, rozmanité elektrárne a dopravné prostriedky valiace sa po diaľniciach, z ktorých budú stúpať oblaky dymu a škodlivých plynov až do nebies.

I stalo sa. A nebolo svetlo ráno ani večer pre hustotu smogu.

A človek videl, že nie je dobré to, čo urobil a povedal:
“To je cena za úspech a pokrok”.

Ďalej človek povedal: “Umocnime naše výdobytky výbuchmi atómových zbraní v atmosfére”. 

A stalo sa. A rádioaktívny spád sa miesil s dymom a škodlivými plynmi pod klenbou nebeskou. A nebo nad zemou zjalovelo vydajúc otrávený dážď.

A človek povedal: “Je to v záujme našej národnej bezpečnosti”.
TO BOLO ŠIESTY DEŇ  PRED KONCOM.

A smog s rádioaktívnymi látkami padal na moria i na súš a otrávil každú rastlinu nesúcu semeno i každý strom plodiaci ovocie.
A človek povedal: “Nie je to veľmi dobré, no vývoj nemožno zastaviť”.
TO BOLO PIATY DEŇ PRED KONCOM.

Usilovnou prácou stvoril človek veľké púšte a zmenil podnebie tak, že mocný vietor dvíhal prach zeme k oblohe, kde sa miešal so smogom, zatemniac slnko uprostred dňa a mesiac s hviezdami v noci, takže noc a deň jedno boli.

I videl človek dielo svojich rúk a povedal: “Podmanili sme si prírodu naozaj dôkladne.”
TO BOLO ŠTVRTÝ DEŇ PRED KONCOM.

Tretí deň pred koncom povedal človek: “Zahrabme naše priemyselné odpady pod zem, vypusťme kaly a špinu do potokov, riek a morí.”

I stalo sa. A vody Zeme splienil tak, že v nich vyhynul všetok život.   

Zvyšné tvory morské vylovil človek veľkými sieťami a spracoval v plávajúcich továrňach. Na obrovské veľryby poľoval radarom a výbušninami, takže nebolo už veľrýb v mori.

I videl človek, čo urobil, a povedal: “Nebolo to  veľmi dobré, no rast nášho národného dôchodku vyžaduje dôsledné využívanie všetkých zdrojov výživy”.

A pod otrávenou oblohou na vykradnutej Zemi a v umŕtvených moriach sa prestal množiť všetok dobytok i tvory plazivé, krídlaté a vodné a každá zver podľa jej druhu a život vymieral na celej tvári Zeme.
TO BOLO TRETÍ DEŇ PRED KONCOM.

A človek  povedal: “Situácia je naozaj veľmi vážna – malo by sa s tým niečo robiť.”

DRUHÝ DEŇ PRED KONCOM zistil človek, že už je neskoro na záchranu tvorstva i seba. Dusil sa otráveným vzduchom a umieral od hladu, lebo továrne a ostatné veľdiela boli opustené a rozpadávali sa. A nenašiel sa nik, kto by za ním smútil na tvári Zeme.

POSLEDNÝ DEŇ PRED KONCOM si spustošený svet oddýchol od ľudského diela a preklínal na ruiny premenené stvorenie.

A NA SAMOM KONCI sa Zem stala obyčajnou planétou, naveky a nezmyselne sa točiacou na ceste prázdnym priestorom. 
                                                                                
                                                                                     Podľa Prof. E.Justa – Pado Rudolf

 Rozumný clovek sa prispôsobuje okoliu, nerozumný sa vytrvalo snazí prispôsobit svet sebe. preto vsetok pokrok závisí na nerozumných ludoch                                                                       
                                                                                                 (G.B.Shaw)
A ja sa pýtam, quo vadis ?, priatelia.
                                                                      -14-
   VLK JE NEBEZPEČNÝ ZABIJAK! NEVYCHÁDZAJTE  PROSÍM Z DOMU! 
Naozaj? Skúsme si  najprv všimnúť vlka ako živého tvora.
   Základnou ekologickou jednotkou vlka v ekosystéme je sociálna svorka, ktorá má presnú hierarchiu, na čele ktorej stojí alfa pár, ako jediný s právom na potomstvo. Je príkladný pre ostatných členov, ktorý vypomáhajú pri výchove a love koristi.Vlčí brloh tvoria väčšinou prirodzené skalné dutiny, jaskyne,vývraty stromov. Vlčici sa rodí 4-8 mláďat, ktoré po šiestich týždňoch dojčenia začínajú prijímať natrávené mäso. Z brlohu však vyliezajú už ako trojtýždňové, ale je im dovolené pohybovať sa len do vzdialenosti asi sto metrov. Každý ich prečin je dospelým vlkom potrestaný.
Ľudským zásahom do svorky, napríklad ulovením alfa páru, dochádza k rozbitiu celej svorky, pretože nastáva samovoľné párenie a na svet prichádza veľa mláďat, ktoré vlci nemôžu uživiť.Niektoré jedince sa osamostatňujú a vtedy sa priklonia na stranu ľahšie získanej koristi (salaše, družstvá). Nešťastím pre mláďatá je ich vybratie z brloha a chov v zajatí.Strácajú prirodzenú plachosť, impulz lovu a čoskoro sa stávajú príťažov pre chovateľa z dôvodu veľkého apetítu.Takéto nepovolené chovy končia obyčajne v ZOO Bojnice, kde sú doživotne za mrežami.Len v rokoch 1996-1997 skončilo takýmto spôsobom 5 mláďat z východného Slovenska.
Vlčí spôsob lovu sa zakladá na dokonalej skupinovej taktike založenej na organizovanom testovaní, kedy preveruje zdravotný stav koristi ,nadháňaní, oddeľovaní a uštvaní . Vlk má ďaleko od názoru poľovníkov, že mu skáče do papule všetko, na čo pomyslí a navyše sa musí uspokojiť s  tou najúbohejšou zverou, kvôli ktorej nabehá desiatky kilometrov, pretože obyčajne z desiatich útokov je deväť neúspešných. Je však veľmi dôležitým selektívnym prvkom lesa a udržiava silnú líniu raticovej zveri prírodným výberom, čo mnohí poľovníci nevedia pochopiť.  Niekedy sa na účet vlka pripisuje aj uhynutý kamzík, hoci nič o tom nenasvedčuje. “Bol to vlk,” je najjednoduchšie poľovnícke zdôvodnenie úhynu, či  pytliactva zveri, alebo neprimeraných útokov túlavých psov, ktoré nie sú plaché pred človekom a spôsobujú škody na salašoch, pretože často lovia len “zo zábavy”.
   Vlk bol odpradávna mäsožravcom, preto je teraz “krvilačným zabijakom”? Žerie, pretože musí, navyše to, čo sa do poľovníckeho guláša rozhodne nedáva (hlodavce a prestárle ochrnuté jedince, niekedy túlavé psy). Je to náš užitočný lesný sanitár. A keď to už koruna tvorstva -homo sapiens nevie pochopiť, nech sa s tým aspoň zmieri. Nemusí sa ho predsa báť, pretože vlk sa môže napchávať Červenými čiapočkami akurát tak v rozprávkach, na Slovensku ešte nebol zaznamenaný prípad zabitia človeka vlkom.
    Vlk bol v minulosti uctievaný ako atropaické zviera, chrániace pred démonmi a požierajúce zlé sily. Hral preto veľkú úlohu v mágii. V Bulharsku sa dokonca tradovalo, že útok vlka na stádo bol požehnaním a symbolizoval hojnosť mlieka a vlny. Aj u našich pohanských predkov patril vlk k totemovým zvieratám. Záporný vzťah k vlkovi získava človek až príchodom modernej doby a kresťanstva, kde krvilačný vlk ohrozuje nebeskú ovečku a postupným odcudzovaním človeka od prírodného prostredia. Dnešný poľovník nie je lovec loviaci pre hlad, ale pre zábavu, vybavený vyspelou technikou.
   Bezhlavé zabíjanie vlka, bez úcty  k inej živej bytosti, bez pochopenia základných ekologických väzieb smerovalo v tomto storočí už dvakrát k jeho vykynoženiu.(pokr.s.17) 
-15-
ODKLIATE TAJOMSTVÁ

Zabetónovaná zem
Na mnohých miestach, kde ľudia povytínajú tropický prales, aby tak získali pastviny, robia účet bez hostinského, v tomto prípade červa Pontoscolex corethrurus. Červ sa na obnaženej pôde lavínovite rozmnoží a svojimi exkrementami ju úplne znehodnotí.
Teraz tento jav v Kostarike a Brazílii podrobne študovala skupina francúzskych odborníkov. Na štvorcovom metri takto získaných pastvín narátali až štyristo červov, ktoré na pôde rýchlo vytvoria až päť centimetrov hrubý nepriedušný bahnový pancier, čo pod sebou udusí všetko živé. Pastvina potom vyzerá ako keby ju zrovnali buldozérom.
Prirodzenú pralesnú pôdu obýva a stále ju prerýva nielen mnoho druhov červov, ale aj termity, mravce, stonožky a iné drobné živočíchy a spoločne v nej zabezpečujú rovnováhu. Na vyrúbanej lesnej pôde klesá podľa poznatkov francúzskej vedeckej expedície druhová rôznorodosť až o vyše dve tretiny, červy na nej predstavujú až 90 percent bezstavovcov. Do roka sú schopné hektár pôdy zaťažiť až 100 tonami výkalov. Stvrdnutý pancier neprepustí do pôdy vodu, z nej zase nemôžu unikať plyny. Hore sa vytvárajú mláky, pod krustou, pre nedostatok kyslíka, zase metán, ktorý prispieva ku skleníkovému efektu. Do ovzdušia razom unikne, keď sa vo vysušenej pôde porobia pukliny.
Našťastie je jednoduchá pomoc: keď sa na zamorenom teréne vysadia stromy, červia pliaga sa rýchlo vytratí.

Ryba s okom chameleóna
Zatiaľ sa oči chameleónov považovali za jediný takýto typ zraku v prírode: jašter vie každým okom pohybovať celkom nezávisle od druhého oka. Kým človek si odmeriava vzdialenosť hlavne na základe vzájomného postavenia svojich očí a rozdielnej polohy zobrazenia na oboch sietniciach, chameleónovi na zaostrenie obrazu stačí registrácia napätia šošovkového svalstva, akomodácia.
Teraz však zoológovia z Queenslandskej univerzity v austrálskom Brisbane zistili, že podobný kúsok dokáže svojím okom úhor pri pobreží Austrálie. Ide o dravca neúnavne poľujúceho na kraby. Zriedkavá schopnosť jeho očí mu umožňuje sledovať korisť bez predchádzajúceho pohybu hlavy.

Zneškodnené žihadlo
Vedci z univerzity v Lausanne chcú včelie žihadlo zbaviť nebezpečnosti. Asi pre tri percentá ľudí na svete je totiž bolesť spojená s poštípaním včelou len začiatkom ich dlhého trápenia: včelí jed v nich vyvolá aj životu nebezpečné alergie.
Zúčastnení bádatelia rozložili jednu z bielkovín tohto jedu na tri zložky s cieľom získať očkovaciu látku, pomáhajúcu imunitnému systému zbaviť sa precitlivenosti na včelí jed. Dúfajú, že sa tak podstatne skráti dnes aj niekoľkoročná doba potrebná na príslušný tréning imunitného systému.                                      
                                                          (sr)

       Je tisíce chodníkov, po ktorých ešte nikto nikdy neprešiel,  tisíce podôb zdravia a skrytých ostrovov   zivota. Clovek a Zem sú ešte vzdy nevycerpané a neoobjavené.                                                                    (nn)                                                                                                              
   
                                                                       -16-
                                                                   PRÍBEH

O MUŽOVI ,
KTORÝ SADIL STROMY

Asi pred päťdesiatimi rokmi som vandroval pešo po horskej planine, turistom celkom neznámej prastarej oblasti Álp.Po trojdňovom túlaní som sa ocitol v bezútešnej pustatine. Rozložil som si šiator neďaleko zvyškov zrú- canej dediny. Už dva dni som nemal vody. Aj keď sa tieto na seba natlačené domce dávno rozpadli a priromínali skôr osie hniezdo, pred- sa bola nádej, že tu kdesi bol prameň alebo studňa. A  naozaj tu bol prameň, lenže vyschnutý.
  Musel som teda odtiaľ odísť. Ani po päťho- dinovom pochode som ju nenašiel a nemal som ani nádej, že ju niekde objavím. Všade vládla rovnaká suchota, rástli rovnaké  drev- naté trávy. Odrazu sa mi zamarilo, že v diaľke sa zdvihla akási malá čierna silueta.Zo zveda- vosti  som ta vykročil.
Bol to pastier. Okolo neho na rozpálenej zemi ležalo asi  tridsať oviec. Pastier sa mi dal  na- piť z poľnej fľašky a neskôr ma zaviedol do svojho obydlia na dne kotliny. Tu načerpal
krištáľovo čistej vody z hlbokej prírodnej studne.
  Muž hovoril málo. Samotári sa tak vždy správajú, ale vyžarovalo z  neho čosi nezvy- čajné.Pastierova domácnosť bola vo vzornom poriadku . Riady poumývané,dlážka pozame- taná, na ohni vrela polievka. Najedli sme sa spolu. Potom si priniesol malé vrecúško         a vysypal z neho hŕbku žaluďov. S najväčšou možnou pozornosťou začal žaluďe triediť. Keď nazhromaždil dostatočne veľkú kopu dobrých žaluďov, odrátal ich do balíčkov po desiatich. Pritom ich ešte raz pozorne prezrel  a oddelil nabok malé, alebo trochu napuknuté. Prestal,keď mal sto bezchybných, a šli sme spať.Chcel som sa o tomto pokojnom mužovi dozvedieť viac.
Išiel som s ním, keď ráno vyhnal svoje stádo na pašu. Predtým však ešte namočil vrecúško s vytriedenými žaluďmi do vedra s vodou. Všimol som si, že namiesto palice si vzal asi poldruha metra dlhú železnú tyč.                                
Na nízko ležiacej pastvine zveril stádo psovi do opatery a sám stúpal vyššie.Keď prišiel k cieľu, zaboril železnú tyč do zeme, urobil jamku, do ktorej zastrčil jeden žaluď, a potom jamku starostlivo zasypal prsťou.                                 Sadil teda duby. Spýtal som sa ho, či mu tá pôda patrí. Odpovedal celkom pokojne -nie,   ba dokonca ani ho nezaujímalo, komu tá pôda patrí. Jednoducho iba vysadil svojich sto žalu- ďov s najväčšou starostlivosťou. Stromy sadil v tejto samote už tri roky. Vysadil ich už sto- tisíc, vyrástlo mu z nich dvadsaťtisíc a rátal ešte s vyhynutím dobrej polovice. Ostane ich teda desaťtisíc, čo vyrastú na mieste kde bola predtým pustá holina.                        
Tento muž sa volal Elzéard Buoffier. Povedal, že má päťdesiatpäť rokov. Predtým mal gaz-dovstvo na rovine, ale keď stratil manželku a syna, utiahol sa na samotu.Prišiel k názoru, že pôda musí vyjsť navnivoč pre nedostatok stromov, a tak sa rozhodol sadiť stromy. A ak mu boh dožičí dlhý život, bude tých desaťtisíc len kvapkou v mori. Na druhé ráno sme sa rozlúčili.            
Rok nato sa začala vojna 1914, v ktorej som sa ponevieral päť rokov. Po vojne som sa opäť vybral do tých končín ako kedysi. Krajina sa zmenila. Hneď nad vymretou dedinou som uvidel v diaľke akoby hmlistý opar, ležiaci nad výšinami sťa sivý koberec, a nevdojak som musel znova myslieť na toho muža.
Mal už, pravdaže, iba štyri ovce ale zato vyše sto včelích úľov. Naďalej sadil stromy a von- koncom sa nestaral o kolektívne masakrova-    nie.
   Duby z roku 1910 boli teraz desaťročné, vyššie ako my.Bol to  naozaj pôsobivý pohľad Putovali sme mlčky mladým lesom, ktorý bol už jedenásť kilometrov dlný. Keď si pomys- lím, že toto všetko vzniklo vďaka práci jedi- ných rúk a jedinej mysle-bez akýchkoľvek technických pomôcok, je mi odrazu jasné, že ľudia môžu pôsobiť práve tak stvoriteľsky ako Boh, a to aj v iných oblastiach, ako je ničenie.
   Na spiatočnej ceste som v dedinách zazrel vodu v starých jarkoch, čo bývali od nepamäti vysušené.To bol najveľkolepejší výsledok úsilia, ktoré korunoval život.
  Lenže tá premena sa diala tak pomaly, že to  lesníci považovali len za rozmar prírody a 
pre to sa nikto nedotkol diela tohto muža.
Krajina už bola vtedy zalesnená šesťmetrový- mi stromami. Spomenul som si  na pohľad z 
roku 1913 - vtedy tam bola púšť ! Pokojná a pravidelná práca, striedmosť a veselá myseľ dali  tomuto mužovi vzácne zdravie.Ako 
málo kto na tomto svete-našiel spôsob ako žiť šťastne.
  Iba v roku 1939 sa ocitlo toto dielo vo váž-
nom nebezpečenstve.Nákladné autá prešli na  drevený plyn a nikde nebolo dostatok uhlia. Začali teda rúbať duby z roku 1910. Ale tieto oblasti boli tak ďaleko od všetkých ciest,že sa im to finančne nevyplácalo.Preto to vzdali.
Pastier nič nezbadal.Bol od toho miesta vzdia- lený na tridsať kilometrov a pokračoval vo svojom pokojnom zamestnaní a o  vojne 1939 nevedel práve tak nič ako o vojne 1914.
  Posledný raz som videl Elzéadra Bouffiera v júni 1945.Znovu som kráčal po svojej niek-dajšej ceste pustatinou.Všetko sa  zmenilo,do- 
konca vzduch. Namiesto suchých a drsných nárazov vetra, vial vo ňavý vetrík a z výšin sa vznášalo šumenie v korunách. V  potokoch zurčala voda, ktorá stekala do kotliny.
Ľudia, ktorí sa opäť nasťahovali do opustenej dediny tu postavili studňu a zasadili lipu ako symbol vzkriesenia.
  Do Vergons sa opäť nasťahovala nádej.Tam, kde som roku 1913  videl púšť a ruiny, dvíha- li sa teraz čisté, dobre omietnuté sedliacke do- my, v ktorých sa dal tušiť šťastný a útulný život . Lesy zachytávali dážď a sneh a napájali vodou pramne a odvádzali vodu do poto- kov. Tak postupne znova vznikali dediny.
  Keď si uvedomím, že jediný človek vedel premeniť púšť na prekvitajúcu krajinu, som šťastný, že človek naprotiveň všetkému je hoden obdivu. A keď si predsta vím, koľko vytrvalosti a šľachetnosti bolo treba na do- siahnutie tohto výsledku,preniká ma nesmier- na úcta k tomuto starému mužovi.
  Elzéard Bouffier umrel pokojne v roku 1947 v nemocnici v Banon.              (Jean Giono)

pokr.zo str. 14
Začiatkom 70-tych rokov bola možnosť neobmedzeného lovu vlka a vtedy sa ich počet ocitol na kritickej hrane 40 kusov. Ďaľšie ohrozenie nastalo na prelome rokov 1995/96, kedy pod “hrozbou” prijatia zákona o celoročnej ochrane vlka bolo ulovených 157 jedincov, čo bolo najviac v tomto storočí! Od 1.1.1995 bol vlk celoročne chráneným druhom, dnes však vďaka nenávistným poľovníckym zásahom do zákona je v zimnom období na povolenie MŽP opäť lovnou zverou! Zostáva len ďalej pracovať v jeho ochrane, pretože si nemôžeme dovoliť takú obrovskú ekosystémovú stratu, ktorú by drasticky zpozorovali až ďaľšie generácie a to len kvôli egoizmu  pár ozbrojených  jednotlivcov.

.   Zvieratá nemôže posudzovať človek. Pohybujú sa vo svete staršom a dokonalejšom ako je náš, hotové a úplné, obdarené jemnými zmyslami, ktoré sme my už dávno stratili, alebo sme ich nikdy nemali a riadia sa hlasmi, ktoré my už nikdy nebudeme počuť. Nie sú našimi bratmi, nie sú našimi poddanými.
   Je to iný národ, spolu s nami uchytený v sieti života a času, spoluväzeň nádhery a utrpenia Zeme.                                                                                          Henry Breston
                                                                                                                                    (ml)
* TEST                                                      -18-
                                                           VŠEHOCHUŤ 
     Tentoraz tu máme niečo pre pravých ekologických fajnšmekrov. Ak správne odpoviete na otázky a doplníte k nim príslušné písmená získate heslo z tajničky, ktoré tvorí jednu z otázok našej pravidelnej súťaže. Vzhľadom však na to, že tento test je pomerne náročný, hoci vychádza z aktuálnych údajov, každý, kto nám  pošle  správne vylúštenie tajničky,  získa malú odmenu.
 Možno vám pomôžem, keď vám prezradím, že v tajničke sa ukrýva termín pre čosi záhadné, čo skúmame a pozorujeme od nepamäti, ale ešte niekoľko tisíc rokov nebudeme v stave objasniť zložitosť, ktorá sa skrýva v ....                                                                                                (ml)

•	Stračonôžka taranská patrí medzi: 
-chránené rastliny                                      (E)
-kriticky ohrozené chrobáky                     (A)
-vyhynutý druh drobného vtáka                (S)
•	Canis lupus je 
-je latinský názov vlka obyčajného           (K)
-nový princíp uhlíkovej metódy                (T)
-nádor u laboratórne testovaných  zvierat (V)
•	CITES znamená :
-názov zahraničnej organizácie skúmajúcej  alternatívne zdroje energie                        (U) 
-skratku pre medzinárodný dohovor o obchode s ohrozenými druhmi                 (O)
-súhrnný názov pre členské krajiny  Ramsarskej konvencie                              (É)
•	Denali je:
-juhoamerická rieka odvodňujúca Andy   (P)
-národný park na Aljaške                          (S) 
-peňažná mena na Fidži                            (R)
•	Farley MOWAT je:
-správca Yellowstonského Národného    
 Parku                                                       (A)
-zakladateľ ekológie ako samostatnej          
 vedy                                                         (I)
-biológ a spisovateľ, autor knihy              
“Nehaňte vlka”                                         (Y)
•	ranger znamená:
-pomenovanie pre strážcu prírody            (S)
-veľkochovateľa oviec v Austrálii             (N)
-titul pre objaviteľa nového živočíšneho  druhu                                                       (M)

•	čierna zver je pomenovanie pre:
-zver žijúcu v hlbokých zemných
 brlohoch                                                 (V) 
-poľovnícku diviačiu zver                        (T) 
-nelegálne vyvážanú zver do zahraničia    (U)
•	biodiverzita je: 
-súhrnný názov pre kategorizáciu rozdielov dvoch organizmov                                   (A)
-odchýlka narušeného stavu živ. prostredia od rovnováhy                                           (L)
-druhová pestrosť živých organizmov       (É)
•	čeľaď mravcovitých je odborne:
-formicidae                                              (M)
-ferdocidae                                              (K)  
-mravecidae                                             (B)
•	Zákon číslo 287/1994 je zákon o:
-odpadoch a obaloch                                (N)
-prístupe k informáciám, teda aj z oblasti ekológie                                                   (O)
-ochrane prírody a krajiny                        (L)
•	evolúcia je:
-prirodzený vývoj na Zemi                       (E)
-hromadný úhyn jedincov vplyvom        znečistenia                                                (C)
-recesívna genetická mutácia                    (Y)  
•	holorub je:
-ťažba kalamitného dreva                         (T)
-pásový spôsob ťažby                               (S)
-ochranármi narušený hospodársky plán  (Z)
•	pre  krta  je  najnebezpečnejší prirodzený predátor:
-myšiak hôrny                                          (O)
-tchor                                                        (I) 
-diviak                                                      (A) 

                                                                       -19-
S Ú Ť A Ž

Ak ste pozorne čítali časopis “EKOKOMPAS” nebude pre Vás problémom odpovedať na nasledovné otázky:

1, Koľko živočíšnych druhov je pravdepodobne ešte neobjavených ?
2, Čo je to antropogénna genocída?
3, Čím je vlk v lese užitočný?
4, Ktorá ryba má chameleónie oči?
5, Ako sa volal muž, ktorý celý život sadil stromy a koľko ich približne vysadil?
    -doplňujúca otázka: Riešenie testu VŠEHOCHUŤ znie:
Odpovede zasielajte do konca februára 2000 na adresu: EKOKOMPAS, Lenka Milonová, 031 04 Okoličné 552, okr. Liptovský Mikuláš
Spomedzi správnych odpovedí vylosujeme jedného z Vás, ktorému zašleme publikáciu s ekologickou tématikou.
                                                                                                                                               (pa)

ZAPOJTE SA DO UMELECKEJ SÚŤAŽE
                           Talenty Matky Zeme
     maľuješ, píšeš poviedky,básne,fotíš,navrhuješ plagáty, máš nápady a schopnosti,
                                                 a chceš svoj talent prezentovať 
                                                                          ? 
Zapoj sa do tvorivej envirosúťaže,                        Porota bude práce hodnotiť 
ktorá bude prebiehať  do 1.apríla                          v kategóriách:   EKOPLAGÁT
2000.Vyhlásenie a odmenenie ví-                                         EKO FOTOGRAFIA
ťazov sa uskutoční na  vernisáži                                          Kreslený EKOVTIP              
rovnomennej  výstavy    ku   Dňu                                                      EKOBÁSEŇ
Zeme  v   M - klube  Lipt. Mikuláš.                         EKOPRÓZA (poviedka,fejtón)  
                   
                             EKO- označuje spojitosť s prírodou, jej jedinečnosť,zložitosť
                             i ohrozenie. Táto súťaž by mala viesť k tomu, aby si to ľudia aj 
                                         prostredníctvom vašich prác hlbšie uvedomili.

   Do  súťaže  sa  môžu   zapojiť  celé  kolektívy . Vytvorte  pekné  práce         napríklad  aj  na hodinách slohu, etickej ,  či  výtvarnej  výchovy  a pošlite    svoje  príspevky ako jednotlivci, alebo celá trieda na  adresu redakcie   najneskôr do 31.3. 2000. 
              Výhercovia v každej kategórii obdržia zaujímavé knižné ceny. 

Láska, ktorá počuješ každého z nás
ktorá počuješ úplne všetko
ktorá nám neprestávaš načúvať –
prebuď nás!
Náš tep búši v hrdlach všetkých cudzincov
naša krv prúdi v kvetoch tejto zeme –
nauč nás načúvať!
Počujeme ťa vo vode, v dreve i v kameni.
Sme zem z tejto Zeme, sme kosti z ich kostí.
Modlím sa k tebe touto piesňou, lebo sme to zabudli, a tak
Zem umiera.

        (Barbara Demingová – Spirit of Love) 

Časopis EKOKOMPAS, 1.ročník, 2.číslo, Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS, 031 04 Okoličné 552, tel: 0849/551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E – mail: mailto:wolf@mail.viapvt.sk, Šéfredaktor: Lenka Milonová, Redaktori: Richard Školka, Veronika Vyšná, Jazyková úprava: Jana Júdová, Koordinátor a odborný garant: Pado Rudolf – Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY. Príspevky do časopisu sú vítané.
Vydávanie časopisu finančne podporila Nadácia otvorenej spoločnosti (Open Society Foundation) z Prešova v rámci Regionálneho mládežníckeho programu (Regional Youth program – RYP). 

KNIŽNÁ  NOVINKA

Aldo Leopold – Obrázky z chatrče

V predvianočnom čase bola vo vydavateľstve Lesoochranárskeho zoskupenia VLK – ABIES vydaná dlho očakávaná kniha “Obrázky z chatrče” od amerického lesníka Alda Leopolda (v originále “A Sand Country Almanac”). Ide o základné dielo ekologickej literatúry, ktoré napriek tomu, že prvykrát vyšlo už v roku 1948 je aktuálne dodnes. Celé moderné ochranárske hnutie začína práve Leopoldovým almanachom – knihou, ktorú časť recenzentou právom označila ako najdôležitejšiu, najkrajšiu a n jmúdrejšiu knihu, aká bola kedy napísaná. Klasické a nenapodobiteľné opisy prírody, jej postupné ničenie človekom a začiatky snáh o jej ochranu sú ilustrované nádhernými kresbami Charlesa Schwartza.

Maloobchodná cena knihy je 120,- Sk.

Knihu si môžete objednať na adrese: Lesoochranárske zoskupenie VLK – Vydavateľstvo ABIES, 082 13 Tulčík 27, tel./fax: 091/77 89 488, E – mail: mailto:wolf@vadium.sk

                                                                                                    (pa) 

Časopis EKOKOMPAS, 1.ročník, 2.číslo, Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS, 031 04 Okoličné 552, tel: 0849/551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rudo), 55 200 90 (Veronika), E – mail: mailto:wolf@mail.viapvt.sk, Šéfredaktor: Lenka Milonová, Redaktori: Richard Školka, Veronika Vyšná, Jazyková úprava: Jana Júdová, Koordinátor a odborný garant: Pado Rudolf – Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY. Príspevky do časopisu sú vítané.
Vydávanie časopisu finančne podporila Nadácia otvorenej spoločnosti (Open Society Foundation) z Prešova v rámci Regionálneho mládežníckeho programu (Regional Youth program – RYP).