1 / 2000
 
     Z OBSAHU: 

•	hlavná téma- ODPAD NÁŠ KAŽDODENNÝ
•	rozhovor s Marekom Kurincom, manažérom výstavy ZEM NIE JE NA JEDNO POUŽITIE
•	Predstavujeme vám Spoločnosť priateľov Zeme z Košíc
•	Prvá súkromná rezervácia v Stredenej Európe 
•	Je múzeum ochrany prírody o ochrane prírody?
•	Grafomani-užitočné adresy
•	Ekoknižnica- ODPADY
•	Veľká súťaž - Talenty Matky ZEME 

      Prírodné zdroje sa vyčerpávajú stále rýchlejším tempom. Od konca druhej svetovej vojny spotrebovalo ľudstvo viac neobnoviteľných zdrojov, ako od počiatku civilizácie. Zásoby niektorých, ak sa nič nezmení, sa minú už za pár desiatok rokov.
Množstvo odpadov neustále narastá. Ročne by zaplnili len v SR vyše 2 000 hektárov do výšky 1 metra. Štatistiky vo svete i u nás zaznámenávajú neustály rast vyhadzovaných odpadov.
Narastá znečistenie ovzdušia a vôd toxickými látkami. Ich obrovská produkcia je stále väčšia a opatrenia na ich odstraňovanie nedostatočné. Každý rok pribudne takmer 1 000 nových chemikálií. Väčšina z nich nie je dostatočne otestovaná na ich toxické riziko.                                                          
                                                 (pa)

                                                                   -2-
         Milí mladí priatelia,

       naša planéta je v poslednej dobe podrobená veľmi ťažkým skúškam. Púšte sa  z miest svojho výskytu neustále rozširujú a ročne sa zväčšia cca o 50 000 km2. Lesy ustupujú zo svojich pôvodných stanovíšť závratnou rýchlosťou. Jazerá, rieky a moria sa zanášajú nečistotami. 75 % percent poľnohospodárskej pôdy stratilo pôvodnú kvalitu. Do najkrajších údolí sveta sa valia milióny ton odpadov a nad   hlavami cerí na nás “zuby” ozónová diera. Na Slovensku nemáme vodný tok, ktorý by bol v I.triede kvality (veľmi čistý), 23 % obyvateľov Slovenska žije v silne znečistenom narušenom životnom prostredí, 30 % rastlinných a živočíšnych druhov na Slovensku je ohrozených, z toho 10 % kriticky.
     Dospelí hovoria, že to tak musí byť. Odborníci vravia, že je to zanedbateľná cena pokroku. A väčšina z vás tomu verí.  Dospelí vravia, že na to nemajú čas. Odborníci vravia, že to vyrieši budúcnosť. A väčšina z vás tomu verí. Zamyslite sa nad  tým,  čo vravia dospelí a odborníci, a ak budete pozorne načúvať týmto slovám, zistíte jedno – dospelí a odborníci vravia, že je to vaša budúcnosť a vy to vyriešite.
Trúfate si riešiť “peklo problémov”  budúcnosti? Teší vás takáto budúcnosť? Nedá sa niečo spraviť už teraz, aj proti vôli ľahostajných dospelých a odborníkov? Alebo sa chcete tiež stať takými istými dospelými a takými  istými odborníkmi?
     Ak nie, tak práve pre vás je určený náš časopis EKOKOMPAS. Pre všetkých, ktorí veria “že Zem nepatrí človeku, ale človek patrí Zemi”. Náš časopis má pomôcť deťom a mládeži Liptova zorientovať sa v celej škále environmentálnych problémov, chce vás oboznámiť s ekologickou literatúrou, ekologickými organizáciami, časopismi a požiadať vás, aby ste nám pomohli “zmeniť svet”. Že ste primladí?  Niie, to vám len vravia dospelí, ktorých obťažujete nepríjemnými otázkami. Detí a mládež vo vašom veku v ďalekých krajinách zachraňujú dažďové pralesy, píšu listy ministrom, vydávaju časopisy a pod.. Prečo by ste takými nemohli byť aj vy? Stačí iba chcieť. Nič viac a nič menej. 
   Čítajte náš časopis (nenechávajte si ho pre seba, rýchlo ho prečítajte a dajte ďalším), napíšte nám vaše postrehy, pomôžte nám realizovať ponúkané aktivity, príďte sa pozrieť na naše prednášky, porozprávať sa s nami. Privítame akékoľvek Vaše nápady a pomoc.

   Človek netká plátno života, je len nitkou v ňom. Čokoľvek urobí plátnu – urobí aj sebe. Ak bude prečítanie  tohto časopisu trvať 20 minút, tak za tento čas zmizne z našej planéty nenávratne 60 000 000 m2   (60 km2) dažďového pralesa. Je čas niečo urobiť. Čokoľvek sa stane deťom Zeme – rastlinám a zvieratám, stane sa napokon človeku.
                                        Pado Rudolf, koordinátor                                               

                                                                     -3-
PREDSTAVUJUME VÁM....
  SPOLOĆNOSŤ PRIATEĹOV ZEME
 
     SPZ je nezisková mimovládna organizácia, člen asociácie Priatelia
 Zeme ( Friends of Earth) -Slovensko, ktorá spája ľudí so záujmom o
 ochranu  životného  prostredia   s cieľom  zachovať  život   na  Zemi. 
 Pracujú na zastavovaní  ekologicky  škodlivých činností   a  ponúkajú
 priaznivé riešenia pre prírodu a ľudí. Formou vzdelávania, dobrovoľnou praktickou pomocou miestnym ľuďom, kampaniami, akciami a výskumom sa snažia vyvolať záujem a spoluprácu verejnosti, od ktorej je úspešnosť ich práce priamo závislá.
   Činnosť SPZ  je zameraná hlavne v oblasti zníženia škodlivého účinku odpadov na prírodu a naše zdravie, od apríla 1999 beží po Slovensku turné výstavy ZEM NIE JE NA JEDNO POUŽITIE, ktorá veľmi pútavo rozpráva o správaní sa človeka k Zemi. V Liptovskom Mikuláši  táto výstava pobudla od 3.-17.12.1999 v Dome Kultúry.
   Ak by si sa chcel o činnosti tejto organizácie dozvedieť viac, alebo pre teba prístupnou formou pomôcť v snažení aktivistov SPZ,  kontaktuj sa na adrese:
          Spoločnosť  priateľov ZEME,P.O.BOX H-39, 04001, Košice
           tel./fax.:095/644 61 07, e-mail: spz@changenet.sk
     
 Z KAMPANÍ SPZ :   ČO JE VEĽA, TO JE VEĽA

Spoločnosť priateľov Zeme za spolupráce 13 environmentálnych občianskych organizácií (EMVO) usporiada v 11 mestách SR od 22. do 29. novembra celoslovenskú kampaň "Čo je veľa to je veľa". Cieľom kampane je podporiť návrhy opatrení Spoločnosti priateľov Zeme (SPZ) a ďalších občianskych organizácií pre dobrý zákon o odpadoch. 
Princípom požiadaviek "priateľov Zeme" je ekonomicky znevýhodniť škodlivejšie výrobky (ktorých používanie spôsobuje nadmernú produkciu odpadov, napr. jednorazové, ťažko recyklovateľné...), škodlivejšie spôsoby nakladania s odpadmi (skládkovanie, spaľovanie) a podporiť ekologicky priaznivé produkty (ktorých používanie produkuje menej odpadu, napr. opakovane používané produkty) a spôsoby (recyklácia, kompostovanie), niektoré produkty zakázať (napr. PVC pre toxicitu). 
700-1000 ton ročne vyprodukovaného odpadu tvoria plastové obaly.Je potrebné ich bezplatné rozdávanie (cena tašky je zahrnutá v cene výrobku, nič nie je zadarmo) obmedziť, alebo celkom zakázať.  
Z ekonomického hľadiska bude potrebné zaviesť recyklačný poplatok pre čo najširší sortiment výrobkov, ktorý zaplatí už výrobca a stanoviť kvoty na zvýšenú recykláciu jednotlivých druhov odpadu.
Rovnako treba dohliadať na nelegálny dovoz odpadov zo zahraničia do našich spaľovní pod rôznymi krycími názvami. Nevyhnutne sa preto musí zvýšiť nformovanosť verejnosti a právo ovplyvniť spaľovanie, skládkovanie a recykláciu vo 
svojom okolí  podľa verejného uváženia.                                                                  (ml)                   
-4-
ZEM NIE JE NA JEDNO POUŽITIE
 
        Putovnú ekologickú výstavu fotografií o odpadoch, ktorú organizuje Spoločnosť priateľov Zeme z Košíc, navštívilo už takmer 18.000 návštevníkov. Veľmi pôsobivé veľkorozmerové farebné fotografie zo Slovenska, ale aj zo sveta a zaujímavé stručné informácie pod nimi, vyprovokovali v 13-tich  najväčších mestách Slovenska nejedného návštevníka k zamysleniu. Výstavu verejnosť prijala veľmi dobre a mnohí ju doporučujú navštíviť aj ďalším, ba čo viac, objavujú sa aj požiadavky, aby sa výstava objavila aj v knižnej alebo filmovej podobe, resp. ako diapásmo. Je veľmi ťažké hodnotiť prínosy tejto výstavy. Väčšina návštevníkov sa so svojimi dojmami, resp. s tým, čo si domov (do reálneho života) odnášajú,  nezdôverí, ale záznami v návštevnej knihe dosvedčujú, že niektorí návštevníci “už od zajtra” triedia svoje odpady, recyklujú ich, nebudú ich páliť v peciach alebo na záhrade, atď. Oveľa dôležitejšie sú však systémové zmeny v odpadovom hospodárstve celej samosprávy ako len zmeny u jednotlivca.
    Minuloročné putovanie výstavy bolo ukončené v Liptovskom Mikuláši, kde, ako som už spomínala, bola výstava prístupná verejnosti do 17. decembra. V roku 2000 sú na pláne ešte dve najväčšie stredoslovenské mestá, a to Zvolen (4. – 18. 1.) a Banská Bystrica (25. 1. – 8. 2.). My sme tiež patrili medzi zvedavých návštevníkov výstavy a myslím, že tí, ktorí  sa tam neboli pozrieť,  prišli o veľa. Spolu  s  výstavov putuje po Slovensku Marek Kurinec, ktorí toho o odpadoch skutočne veľa vie, a tak sme mu položili pár otázok.

Kedy dostala myšlienka výstavy Zem nie je na jedno použitie hmatateľný tvar a čo je jej cieľom ? 
Výstava začala na Deň Zeme 1999 v Košiciach a nesie sa v duchu kampane -“Znižujme odpady, chránime prírodné zdroje”, ktorá sa usiluje o prijatie ekologicky prospešného a progresívneho zákona o odpadoch. Doterajší zákon túto situáciu nezvládol a keďže sa pripravuje jeho novelizácia, vznikla aj táto kampaň.
Výstava ako jej prostriedok by mala predovšetkým naštartovať pozitívne smery v činnosti širokej verejnosti a ukázať samosprávam, že veci sú realizovateľné.Na Slovensku,chvalabohu, existujú ostrovčeky nádeje.
Mohol  by si uviesť nejaký inšpirujúci príklad?

Za úplne najkrajší a neprekonateľný príklad považujem zavedenie separovaného zberu v Turni nad Bodvou, kde starosta a poslanci MsZ navštevovali domácnosti a vysvetľovali ľuďom triedenie smetí.
Prečo tak nereagujú aj ďaľšie mestá, či dediny?
Miestnych obyvateľov k takému konaniu prinútili poplatky za odpad, ktoré by boli ročne až 800 korún, pretože ich smeti sa vyvážajú na blízku skládku, ktorá je najdrahšia na Slovensku.
Je teda riešenie v náraste cien za odpad?
Samozrejme, rast cien je nezadržateľný, či chceme, alebo nie, pretože množstvo odpadu neustále narastá a narastajú aj ekologické požiadavky na skládky, čím sa zvyšuje ich cena. Je vecou iba miestneho zastupiteľstva, či to prenesie na občana, alebo nie. Rast cien môžeme spomaliť separovaným zberom, ale nie vždy. Všetko je vecou legislatívy, ktorá v prípade niektorých veľkomiest stanovuje nižšie náklady na skládkovanie ako recykláciu. Rozhodne by mali byť negatívne veci najdrahšie.
Prečo tento protiekologický princíp vychádza lacnejšie?
Obyčajne sú samé mestá prevádzkovatelia skládok, ktoré sú okrem toho umiestnené blízko, čiže niet sa čo čudovať. Keby sme v tomto prípade porovnali náklady mesta na skládkovanie 1 tony papiera, boli by nižšie ako jeho separácia, čo zapríčiňuje aj fakt, že výkupná cena starého papiera je stále nízka.
V Dubnici nad Váhom sa podarilo myslieť trochu ekologicky, čo však ani zďaleka nebolo ekonomické, pretože z pôvodných nákladov na separáciu      1,2 mil.korún sa im vrátilo len 200 tisíc.  Vstupná cena separátu je nízka a súčastná ekonomika v sebe nedokáže  zahrnúť  náklady, ktoré zničili životné prostredie a zdravie. 
Vráťme sa ku kampani za dobrý zákon o odpadoch. Kedy by sa váš návrh petične podporovaný verejnosťou mal ocitnúť v rukách vlády?
Plánovaná uzávierka bola do 31.12.1999. Zbytočné komplikácie a manipulácie so zákonom o odpadoch z roku 1991 
smerovali k ignorancii našich projektov inšpirovaných zahraničím a pripravovaná novela je z hľadiska dopadu na  životné prostredie veľmi povrchná a ešte horšia, ako bola novela  z roku 1998. Naša kampaň bude mať na určité veci vplyv, ale ignorancia  zo strany zákonodarcov nám nedá dobrý zákon o odpadoch. Jedinou výhodou bolo, že verejnosť sa dozvedela mnohé   veci,   o    ktorých   sa 
doposiaľ nehovorilo.Ale nie je to ideálne. Mnohí sa  dodnes napríklad domnievajú, že na Slovensku dioxíny nemáme. Je to príliš odvážne tvrdenie, keď tu nemáme stanovené ani normy na dioxíny, čo zapríčiňuje nekompatibilnosť legislatívy  s direktívami určenými EÚ.
Na Slovensku je ešte milión vecí, ktoré treba zmeniť. 
                                             
                                                        (ml)

           Malý skutok je cennejší ako miliardy dobrýxh úmyslov
                                                                                                       ( V. Hugo)

                                                                        -6-
      ODPAD NÁŠ KAŽDODENNÝ 
    
            Nepotrebné, zničené, nechcené...jednoducho smeti. Na svete ich množstvo neúmerne rastie, nížiny sa menia na pahorkatiny a pohoria na veľhory. Len na Slovensku priberá kopa komunálneho odpadu o 1,8 mil. ton ročne a z priemyslu sa valí oceán 20 mil. ton !  Priemerný slovenský človiečik prispieva na hŕbku smetiskovej katastrofy
315 kg odpadu ročne. 

Čo všetko vyhadzujeme?
20% p a p i e r -nadmerné používanie prispieva  k úbytku lesov vo svete a porušovaniu lesných ekosystémov
12% s k l o -sa dá dobre recyklovať (nepriek tomu je podiel  u nás len  5%)
45% b i o o d p a d -samostatne je neškodný, pri spaľovaní odpadov však vážne prispieva k tvorbe dioxínov
7% p l a s t y -výrobky z neobnoviteľnej ropy, ktorej zásoby sa  neustále zmenšujú. Navyše pri doprave uniká do vôd 3,5 mil. ton ropy. Plasty nie sú rozložiteľné a pri ich spaľovaní vznikajú škodlivé látky.
4% k o v y -železo, hliník, cín...na plechovky, vrchnáky, fólie...Už len pri ťažbe a spracovaní značne poškodzujú životné prostredie.
4% t e x t i l  -aj staré šaty  potešia  chudobných, alebo sa s trochou fantázie dajú využiť na rôzne bytové doplnky. 
3% d r e v o , g u m a , k o ž a 
1% n e b e z p e č n ý   o d  p a d -dnes už vieme recyklovať akumulátory, žiarivky, výbojky,napriek tomu dožíva aj na divokých skládkach v prírode.
4% a n o r g a n i c k é   l á t  k y -veľa skál, štrku, piesku z baní a demolícií sa dá použiť na  stavebné účely. 
Skládkovať alebo páliť?
Naše povedomie o odpade končí pri vysypaní koša, ale tam sa všetko len začína.
 93% komunálnych odpadov putuje na skládky a do spaľovní, len 2% sa recyklujú, a 3-5%   sa kompostuje. Najhoršie je samovoľné zakladanie divokých skládok v prírode, kde nič neubráni úniku škodlivých látok do vody a pôdy.
-Časované bomby-skládky-tie dnešné obsahujú tisíce rôznych látok, ktoré po zmiešaní spustia nekontrolovateľný fyzikálno-chemický proces. Ani plastové fólie efektívne nezabránia priesaku škodlivých produktov do podzemných vôd, ktoré môžu kontaminovať aj zdroje pitnej vody. Vo vnútri skládky prebiehajú bez kyslíka rozkladné procesy  spomalene.Preto aj škodliviny organickej povahy a anorganické toxíny ostávajú dlho nedotknuté. Aj po 15-20 rokoch sa tu ešte nachádzajú zvyšky jedál, čitateľné noviny.
   Skládky pod vplyvom mikrorozkladania org. zložky vznikajú nebezpečné plyny ako metán, CO2  a rôzne toxicky agresívne. Všetky tieto faktory sa napokon odzrkadlia na zdraví krajiny a ľudí v okruhu niekoľkých kilometrov, ktorí majú zvýšený výskyt rakoviny, hlavne močového mechúra, žalúdka, pečene, pľúc, leukémie a vrodených porúch u detí. Metán dokonca môže v zmesi so vzduchom vybuchnúť a dôjde k samovznieteniu skládky, pričom sú do ovzdušia uvoľňované skleníkové plyny, čo má za následok klimatické zmeny.
   Na skládku sa nemôžeme pozerať len ako na nepeknú hŕbu nepotrebných vecí, musíme jej zarátať na tričko aj dopad nákladnej dopravy ako rástla. Riešením nebezpečnosti skládok je jedine maximálna možná separácia a kompostovanie a úplné odstránenie použitia toxických látok, čo je priaznivé aj z ekonomického hľadiska, pretože náklady štátu na skládkovanie sú na Slovensku 60 krát väčšie ako na recykláciu.  
                                                                  
                                                                        -7-
Spaľovne-ani tento spôsob nie je najšťastnejší. Kopa odpadu akoby zmizla, ale v skutočnosti sa premenila na inú formu (znečistený vzduch i voda, vodné pary, toxický popolček). “Spaľovanie je trik, ktorý vytvára ilúziu, že odpad je zlikvidovaný,ale v skutočnosti sa objaví znova v iných a často oveľa nebezpečnejších formách.” 
Jedna väčšia spaľovňa páliaca  2250 ton odpadu denne vyprodukuje ročne 5 ton olova, 17 ton ortute, 853 ton SO2 , ktoré sú zložkou karcinogénnych dioxínov a furánov, ktoré patria medzi najjedovatejšie látky na našej planéte.Spôsobujú rakovinu, poškodzujú imunitný systém a pohlavné orgány.Dlhodobo odolávajú rozkladu, ukladajú sa v  tukovom tkanive a sú mimoriadnenabezpečné už  v malých množstvách . 
Popol spolu s usadeninami v spaľovacej peci je
 ďaľšia  splodina  tvoriaca  až  33 %   pôvodnej 
hmotnosti     odpadu  s  veľkou    koncentráciou
ťažkých    kovov  ako  olovo , arzén  a  chróm.   
Niekto môže trdiť,že spaľovne vyrábajú energiu,
ale ich účinnosť je len  15-20 % a  recykláciou 
 sa ušetrí až 4-5  násobne viac energie! Musíme 
zohľadniť aj obrovské investície,ktoré sa odrazia
na poplatkoch obyvateľov za odpad.
     “Spaľovanie je víťazstvo technológie nad                Nedokonale spálený odpad                                         
                     všeobecným povedomím”
Čo sa skrýva v odpadoch- v poslednej dobe ľudia vyhadzujú stále škodlivejšie odpady.
PLASTY-  obsahujú rôzne zmäkčovadlá, farbivá s ťažkými kovmi (kadmium, zinok), ktoré sa uvoľňujú pri spaľovaní, niektoré obsahujú škodlivé ftaláty(pravdepodobne poškodzujú ľadviny, pečeň, spôsobujú rakovinu a  abnormality pohlavných orgánov). 
V  praxi sa  stretávame s PE(polyetylén)  taškami,fóliami,hračkami,...a jeho dvoma formami: HPDE(PE s vysokou hustotou)-kvetináče, prepravky, a LPDE(PE s nízkou hustotou)-považovaný za najčastejší plast vo forme tašiek, filmov, poťahov. PP(polypropylén) sa používa na obaly autobatérií, PS(polystyrén) na vákuuové obaly, vrchnáky, PET(polyetylén tereftalát) kokakolové fľaše, PC(polykarbonát) do automobilov, elektrosúčiastok, stavebných materiálov. Všetky uvedené plasty je možné pomerne dobre recyklovať s ďaľším využitím na koberce, či stavebné materiály. Najmenej recyklovaným a súčastne jedným z najtoxickejších plastov je PVC(polyvinyl chlorid). Nachádza sa na vrchnáčikoch fliaš, gramoplatniach, kreditných kartách, hračkách, potrubiach. Vyskytuje sa v 15-20% obalov, väčšinou fliaš. Už pri výrobe PVC vzniká 30% celkovej produkcie chlóru, PVC prášok je výbušný a musí sa farbiť ťažkými kovmi, aby ho nepoškodzovali baktérie, mieša sa s toxickými fungicídmi, zmäkčovadlami, stabilizátormi, čo znemožňuje jeho recykláciu.Do potravín a vody uvoľňuje škodliviny, čo prispelo napr. v Nemecku, Dánsku a Holandsku k obmedzeniu použitia PVC v obaloch.  Navyše náklady na spaľovanie sú omnoho vyššie ako pri odpade bez PVC, preto je často porušovaný zákon o chemickom odpade a táto látka je spaľovaná nekvalitne.
K ďaľším nebezpečný odpadom patria zvyšky kozmetiky, čistiace prostriedky, akumulátory  (kyseliny, olovo), monočlánky (ťažké kovy), žiarivky, staré lieky, zbytky farieb, riedidlá...Dokonca aj papier na skládke je škodlivý. pri jeho výrobe sa používa asi 2000 chemických zlúčenín, ktoré majú karcinogénne a alergénne účinky, o polovici z  nich vedci  nevedia ich toxické vlastnosti.

Príroda nás prezije, preto zime tak, aby na nás spomínala v dobrom(bj)                                                                                                                                                                                
-8-
Najzdravší je ten odpad, ktorý vôbec nevznikne 
Existujú tri spôsoby, ako ušetriť Zem pred zaplavením odpadmi: 
1.MINIMALIZÁCIA: Priemerná domácnosť vyhodí 10-50% z cien nákupu len za obaly. Málokto si nosí do obchodu vlastnú plátenú tašku, nádobky napríklad na mlieko takmer vyhynuli. Rozšírilo sa používanie jednorazových obalov, ktoré v koši zaberajú polovicu všetkých odpadov.Len z plienok na jedno použitie je toľko odpadu, že by dosiahlo 7 krát na Mesiac a späť. Pre ich buničinovú výplň zaplatí životom viac ako 1 miliarda stromov ročne.
Pomôcť môžeme už pri uvážení, čo si vkladáme do košíka. Vyhýbajme sa viacnásobným obalom, používajme vlastné vrecúška na pečivo, ovocie, zeleninu. Pokiaľ možno, nekupujme jednorazové obaly a výrobky (batérie, ktoré pri výrobe spotrebujú niekoľkonásobne viac energie ako sú schopné poskytnúť).  Nakupujme miestne výrobky a snažme sa maximálne odolávať vírusu REKLAMA.
2.ZNOVU POUŽÍVAJME :Aj zdanlivo nefunkčné a doslúžilé veci sa dajú znova opraviť, alebo s trochou fantázie použiť na niečo iné. Omnoho zdravšie a lacnejšie je vyhýbať sa nápojom v plastových fľašiach a viacvrstvových škatuliach (Tetra Pak, PKL, Combibloc, Europac) a používať vratné fľaše,  ktoré bežne vydržia až 75 násobné použitie. 
3. RECYKLUJME: Čo je až posledná zdravá alternatíva  “na konci potrubia”, ak už nevyhnutne hrozí vzniku odpadu. Triedený zber a kompostovanie by nám samozrejme pomohol znížiť poplatky za odpad, ak by sa toto percento vyšplhalo až na 50%, čo  znamená  900 000 ton separátu, zaplatili by sme ročne o 630 miliónov Sk menej!                                                                                                                                                                           
Recyklácia má vysoký význam z mnohých ďaľších hľadísk, napr.: ak  by recyklácia narástla na 50%, zvýšil by sa počet pracovných miest v SR o 1000-2000, ušterilo by sa značné množstvo energie  potrebnej na výrobu, zmenšila by sa ťažba dreva, nerastných surovín, znížilo by sa znečistenie ovzdušia a vody a pod. “Recykláciou 1 tony kancelárskeho papiera sa ušetrí 6 stromov, 7000 galónov vody,zníži sa potreba bielenia chlórom  o 25 %  a znečistenie vzduchu o 95 %  ušetria 3 kubické metre skládky.”                 (ml)

 Ako môžete pomôcť Vy ? Začnite od seba, ale nezostávajte len pri sebe.  

-	zbierajte druhotné suroviny (papier, sklo, textil, farebné kovy, železo ...)
-	šetrite druhotnými surovinami (používajte papier z oboch strán, recyklujte obálky, kupujte nápoje vo vratných sklenených fľašiach, noste do obchodu vlastnú plátenú tašku a odmietnite igelitku, aj keď je zadarmo  a pod.)
-	vysvetľujte okoliu nutnosť recyklovať (triediť) odpad (všade v meste sú kontajnery)
-	zaveďte recyklovaný zber na Vašej škole
-	staré lieky odovzdávajte vždy v lekárni, vybité batérie z áut v mototechne
-	požiadajte vedúceho elektropredajne, aby  umiestnil  v predajni kontajner na staré baterky (používajte baterky, ktoré sa dajú nabiť)
-	napíšte o tomto probléme do miestnych novín, na Odbor životného prostredia Okresného úradu v Liptovskom Mikuláši, primátorovi mesta Liptovský Mikuláš ... a požiadajte ich, aby  pomohli zvýšiť efektivitu znižovania množstva odpadov v meste
-	pripravte o tejto téme reláciu do školského rozhlasu a článok do Vášho časopisu. Informujte nás o Vašich aktivitách.
-	mapujte divoké skládky odpadu vo Vašom okolí (v rámci voľného času, krúžkovej činnosti, či  riešenia prác biologických olympiád prípadne “sočiek”). Pomôžte likvidovať tieto skládky. Oznámte ich existenciu Odboru životného prostredia Okresného úradu v Liptovskom Mikuláši.
-      staňte sa členom Spoločnosti priateľov Zeme a informujte sa ako inak pomôcť  (pa)                                   
                                                      -9-
                              KOMPOSTOVACIA KAMPAŇ

Spoločnosť priateľov Zeme realizuje v Košiciach - Novej Vsi kompostovaciu kampaň, čím je možné značne znížiť množstvo odpadov (až o 40 % ), čím sa zmierni aj percento škodlivosti a rovnako sa ušetrí až 50 % pôvodných finančných prostriedkov.
Od začiatku novembra 1999 pomáhajú aktivisti SPZ domácemu obyvateľstvu zriaďovať vlastné kompostoviská,vysvetľujú, ako sa dá všetko jednoducho urobiť a človek čosi ušetrí. Dokonca v dnešnej dobe sú vám ochotní bezplatne zriadiť kompostovisko,  rozdrviť tvrdšie zložky (konáre, kukurica)...alebo pomôcť inak v rámci možností. 
Táto "menšia" kampaň  slúži na hľadanie tých najlepších spôsobov, ako rozšíriť kompostovanie, pretože nabudúci rok plánuje SPZ veľkú celoslovenskú kampaň.
Ladislav Hegyi - koordinátor spoločnosti priateľov Zeme vidí prínos kompostovania pre životné prostredie, teda aj pre naše zdravie nasledovne:
*Bioodpady (ovocné, zeleninové zvyšky, pokosená tráva, konáre, lístie, zbytky jedál, čaj, kávové zbytky, kvety...) tvoria asi 40 - 45 % z cekového množstva domového odpadu. Samostatne sú neškodné, ale pri premiešaní s ostatnými odpadmi  zhoršujú vplyv na životné prostredie zo skládky, alebo spaľovne / podieľajú sa na vzniku niektorých škodlivých látok - napr. prítomná soľ obsahuje chlór, ktorý prispieva           k tvorbe vysokotoxických karcinogénnych dioxínov. Pri spaľovaní znižujú teplotu horenia (vlhkosť), čím zvyšujú škodlivé emisie.
Na skládke zvyšujú množstvo chem. reakcií (nekontrolovateľný proces trvajúci niekoľko desiatok rokov).
Riešenie? V krajinách EÚ je obmedzené množstvo organického uhlíku privezeného na skládku dané prísnou normou, ktorá nadobudne platnosť od r.2000 v Švajčiarsku a Holandsku, od 2005 v Nemecku.

Kompostovanie = ekonomický prínos pre domácnosť:
Je nad slnko jasnejšie, že ak budem produkovať menej odpadu ( o takmer polovicu ), ušetrím polovicu poplatkov za odvoz a z kopostu získam kvalitné hnojivo. Naučme sa ako správne kompostovať a urobme...

...ďaľší krok k tomu, aby sme tu ešte chvíľku zostali trochu zdraví...
                                                          (ml)

              (info: SPZ, Alejova 4,040 01 Košice,095/ 644 61 07, spz@changenet.sk)
                                                                   -10-
PRVÁ  SÚKROMNÁ REZERVÁCIA  V STREDNEJ  EURÓPE

 Pred vyše dvomi rokmi začalo Lesoochranárske zoskupenie VLK akciu na záchranu prirodzeného jedľovobukového lesa v Čergovskom pohorí na východe Slovenska formou symbolického kupovania stromov. Cena lesa o rozlohe 21 hektárov je 3,2 milióna korún a v súčasnosti je už majetkom LZ VLK a prebiehajú práce na jeho vyhlásení za súkromnú rezerváciu (návrh na vyhlásenie bol podaný na Odbor životného prostredia Krajského úradu v Prešove dňa 12.júla 1999) v zmysle zákona NR SR č. 287/1994 Z.z. o ochrane prírody a krajiny (§ 22 - Súkromné chránené územie). 
Rezervácia sa bude volať “Vlčia”.

Splácanie lesa sa realizuje formou 1 000 - korunových príspevkov zo strany jednotlivcov a kolektívov.
Na vykúpenie lesa sa podarilo doteraz vyzbierať:  1 674 000 korún od 913 darcov z 13 krajín sveta.Najviac prispievateľov je samozrejme zo Slovenska, potom nasleduje Česká republika, Nemecko, Veľká Británia, Belgicko, Poľsko. Najvzdialenejší darca žije v Austrálii, darkyňa najväčšieho počtu stromov (doteraz 45) pochádza z Liptova.
Stromy si symbolicky kúpili jednotlivci, školské triedy alebo celé školy, firmy a inštitúcie. Na podporu zbierky sa konali benefičné koncerty, ako aj rôzne
zaujímavé podujatia ako napr. “Bystrické pitie čaju” - študenti  na  Gymnáziu v Považskej Bystrici predávali bylinkový čaj a zisk z predaja venovali na stromy,  “Veľká šipkiáda” – členovia Lesoochranárskeho zoskupenia VLK TATRY nazbierali vyše 360 kilogramov šípok a za peniaze z výkupu zachránili 3 stromy,  “Recyklované obálky” – 

dievčatá z Dievčenskej odbornej školy v Liptovskom Mikuláši vyrábajú nádherné obálky a zisk z predaja (5,- Sk/obálka) venujú na stromy atď.
O tom, že do celej aktivity veľmi aktívne vstupujú aj školy a školské zariadenia, svedčí nasledujúca štatistika: do 15.11.1999 si základné školy kúpili 77 stromov, stredné školy 59 stromov, materské školy 2 stromy a vysoké školy 19 stromov.
Zo známejších osobností si “kúpili” strom premiér Mikuláš Dzurinda, minister spravodlivosti Ján Čarnogurský, veľvyslanec v USA Martin Bútora, novinár a fotograf Andrej Bán, novinárka Gabriela Kaliská, bývalá ministerka práce a sociálnych vecí Helena Woleková, ekológ Mikuláš Huba, spevák Jožo Ráž, filozof Erazim Kohák, ľudová rozprávačka Aťa Klimová atď.
Strom si ľudia darovali k narodeninám, meninám, sobášu, promóciám, Vianociam, alebo len tak pre radosť vnúčat, priateľa alebo milovanej osoby.

Každý darca (aj kolektív) dostáva v prípade kúpy čo i len jedného stromu symbolický list vlastníka s grafickým návrhom od miestneho maliara Tomáša Klímu, ďakovný list s aktuálnym stavom konta a špeciálnu darovaciu nálepku.

                                                                    -11-
1.decembra sme vyhlásili akciu “Strom za starý papier”, do ktorej sa môže zapojiť aj Vaša škola. Informácie sú už na Riaditeľstve Vašej školy a stručná informácia aj v tomto časopise.
Adresa zriaďovateľa konta: 
Lesoochranárske zoskupenie VLK,
082 13 Tulčík 27
Číslo účtu  rezervácie “Vlčia”:  
6015 – 1813300793/7500, 
konšt. symbol 558, 
ČSOB a.s., pobočka Prešov

Ako môžete pomôcť VY ???

•	kúpte si ako trieda strom
•	zapojte Vašu školu do kampane
“Strom za starý papier”
•	zaveďte na škole program recyklácie
(triedenia) druhotných surovín
•	napíšte o tejto aktivite do miestnych novín
•	zistite u rodičov, či v ich firme neleží kopa starého papiera, ktorú je potrebné   odovzdať do zberu
•	získajte aspoň jedného ďalšieho kupcu stromu 
•	na narodeniny si namiesto šiat, wolkmana ... želajte strom
•	usporiadajte koncert, výstavu, či inú zaujímavú aktivitu a výťažok z nej pošlite na konto “Vlčia”
•	pripravte reláciu o tomto probléme do Vášho školského vysielania, rubriku do školského časopisu ... zhotovte nástenku
•	šetrite papierom (používajte ho z oboch strán, obálky prelepte a používajte znovu ...)
•	napíšte nám a zapojte sa do našich aktivít

Tak čo, priatelia, pomôžete nám zachrániť náš les? Veľmi potrebujeme Vašu pomoc.                                              

DARUJTE  NÁM STARÝ  KALENDÁR

Sme na začiatku kalendárneho roka, a to je čas vyhadzovania starých kalendárov. Ak chcete vyhodiť starý nástenný kalendár (veľkoformátový), tak to nerobte. Doneste kalendár na prednáškový cyklus “Res publica” (streda, 16.30 hod. , Bábková sála DK), alebo na Dievčenskú odbornú školu v Liptovskom Mikuláši (Zuzke Žižkovej, Ľubici Šafránovej). U týchto dievčat si môžete zakúpiť aj prekrásne poštové obálky v cene 
5,- Sk/ ku,  z ktorých výťažok ide na záchranu lesa na Čergove. Je to veľmi užitočná pomoc.                                                                                                                     (pa)
-12-
DO  VAŠEJ  KNIŽNICE  -  NA TÉMU ODPADY

Aleš Máchal, Mojmír Vlašín  DESATORO  DOMÁCÍ   EKOLOGIE (EkoCentrum Brno, 1996)             45,- Sk

Vynikajúca kniha o tom, akým spôsobom môže každá domácnosť praktickými krokmi zabezpečiť šetrenie prírodnými zdrojmi a zlepšenie kvality životného prostredia. 

Adresa: MV SZOPK, Godrova 3/b, 811 06 Bratislava, tel: 07/5441 3968

ZEM NIE JE NA JEDNO POUŽITIE (Zelená linka Púchov, 1999)            70,-Sk                                                        

“Na jedného obyvateľa bolo vyprodukovaných v roku 1996 približne 315 kg komunálnych odpadov, z čoho sa v priemere vyseparovalo len 7,8 kg jednotlivých zložiek ...”. Toto je skonštatovanie o stave odpadového hospodárenia na Slovensku, ktoré prináša táto publikácia. A nielen to. Uvedie Vás do environmentálnych problémov spojených so skládkami odpadov. Neostáva však len v pozícii konštatovania, ale poskytuje aj riešenia problémov. Záverečná kapitola popisuje námet, ako zaviesť recyklačný program na škole spolu s krokmi, ako ho organizačne zabezpečiť. 

Adresa: Zelená linka, ul. Štefánika 817, 020 01 Púchov, tel: 0825/464 1207

MÉNE ODPADU, VÍCE LESA  (Greenpeace)                                   12,-Sk                                                           

Stručný manuál (8 strán) predstavuje možnosti úspor a recyklácie papiera v Nemecku. Aj na Slovensku poznáme tento problém veľmi dobre. Chceme, aby z našich lesov ostali len umastené noviny v smetnom koši?

Adresa: Greenpeace, P.O.BOX 58, 814 99 Bratislava, tel: 07/52 93 1341

ODPAD, OBALY  A ŽIVOTNÉ PROSTREDIE(Greenway)            25,-Sk                                                               

Typy tuhého komunálneho odpadu, typy spracovania tuhého komunálneho odpadu, problémy s odpadmi a ich dopad na Strednú a Východnú Európu, recyklácia, spaľovanie, obchod s odpadmi, obaly a životné prostredie, legislatíva Európskej únie v oblasti odpadov a obalov, kampane.

Adresa: ÚV SZOPK, Nábr. Sv. Metoda 123/17, 971 01 Prievidza, tel: 0862/54 26 505

Christian Braun                        ODPAD – ENVIRONMENTÁLNA  VÝCHOVA  (ARGE, 1992)                                30,- Sk

História odpadov, druhy odpadov, zamedzenie odpadov, spotrebovanie odpadov ... výchova pre životné prostredie Rakúskej spoločnosti pre ochranu prírody a životného prostredia.

Adresa: SOSNA, Pražská 2, 040 01 Košice

PRÍRUČKA PRE KAMPANE ZA ENVIRONMENTÁLNE PRIAZNIVÉ RIEŠENIA ODPADOV             126,- Sk

Príručka Spoločnosti priateľov Zeme obsahuje podrobnú argumentáciu proti skládkam, spaľovniam, za trvalo 
udržateľné riešenie (minimalizácia odpadov, opätovné používanie, recyklácia, kompostovanie, atď.).  Užitočný manuál pre všetkých, ktorí chcú zmeniť svoje mesto (obec).
Adresa: Spoločnosť priateľov Zeme, 
P.O.BOX  H-39, 040 01 Košice
095/ 644 61 07

Poznámka: Kompletný zoznam ekologických kníh bol zaslaný na Vašu školu začiatkom decembra 1999 a mal by byť prístupný pre všetkých žiakov a pedagógov.                               (pa)

EKOLOGICKÉ   ČASOPISY
       
       Interné informácie (12 x ročne), MV SZOPK, Godrova 3/b, 811 06 Bratislava
-	Modrá alternatíva (6 x ročne), MVO Ľudia a voda, Pražská 4, 040 11 Košice
-	Vtáčie správy (4 x ročne), SOVS, P.O.BOX 71, 093 01 Vranov nad Topľou
-	Ekolisty (4 x ročne), Spoločnosť priateľov Zeme, P.O.BOX H - 39, 040 01 Košice
-	Greenpeace (4 x ročne), Greenpeace, P.O.BOX 58,  814 99 Bratislava
-	Univerzum (2 – 3 x ročne), Za Matku Zem, P.O.BOX  93, 814 99 Bratislava
-	Daphne (2 x  ročne), Daphne, Hanulova 5/d, 844 40 Bratislava
-	Sosna, (4 x ročne), SOSNA, Pražská 2, 040 11 Košice
-	Enviromagazín (6 x ročne), SAŽP, Tajovského 28, 975 90 Banská Bystrica
-	Národné parky  (4 x ročne), Správa národných parkov SR, Hodžova 11, 031 01 Liptovský Mikuláš
-	Bulletin REC (cca 6 x ročne), REC, Vysoká 18, 811 06 Bratislava
-	Chránené územia Slovenska  (4 x ročne, nepredajné), SAŽP, Tajovského 28, 975 90 Banská Bystrica
-	Vydrovské zvesti  (cca 4 – 6 x ročne), Vydra, Hlavná 56, 967 52 Čierny Balog
-	Životné prostredie, Ústav krajinnej ekológie SAV, Štefánikova ul. 3, 814 34 Bratislava
-	Sedmá generace, distribuje: LZ VLK, 082 13 Tulčík 27
-	Veronika, distribuuje: LZ VLK, 082 13 Tulčík 27
-	Nonprofit (12 x ročne), SAIA – SCTS, P.O.BOX 108, 810 00 Bratislava 1
       Precit (4 x ročne), Sloboda zvierat, Tešedíkova 4, 841 06 Bratislava    (pa)

-14- 
RUBRIKA  PRE  GRAFOMANOV

Táto rubrika je určená všetkým, ktorí  radi píšu listy a chceli by pomôcť životnému prostrediu. Komu a o čom treba napísať v nasledujúcich týždňoch:

•	László Miklós – minister životného prostredia SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Nám. Ľ. Štúra 1, 812 35 Bratislava
•	Ing. Viera Petrášová – generálna riaditeľka sekcie lesníctva, Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Dobrovičova 12, 812 66 Bratislava
•	RNDr. Pechancová Daniela, Slovenská inšpekcia životného prostredia – inšpektorát ochrany prírody, Legionárska 5, 012 05 Žilina
•	RNDr. Dušan Tekeljak – vedúci odd. životného prostredia, Odbor životného prostredia OÚ Liptovský Mikuláš, Štúrova 1989/41, 031 42 Liptovský Mikuláš
•	Národná rada SR, Výbor NR SR pre životné prostredie, Mudroňova 1, 812 80 Bratislava

Na tieto adresy napíšte svoj protest proti ťažbe dreva v národných prírodných rezerváciach (NPR) Choč a Kvačianska dolina, ako aj protest proti pripravovanej ťažbe v NPR Suchá dolina a Machy. Poukážte v liste na fakt, že podľa zákona NR SR č. 287/1994 Z.z. sú NPR  “ekosystémy prevažne nenarušené ľudskou činnosťou, alebo významné biocentrá” a každá lesnícka a poľovnícka činnosť je na týchto územiach neprijateľná.

•	Ministerstvo životného prostredia SR, Sekcia odpadového hospodárstva SR, Nám. Ľ.Štúra 1, 812 35 Bratislava
•	Národná rada SR, Výbor NR SR pre životné prostredie, Mudroňova 1, 812 80 Bratislava

Na tieto adresy urýchlene napíšte, že žiadate, aby do pripravovaného Zákona o odpadoch boli zapracované všetky požiadavky Spoločnosti priateľov Zeme Košice, ktoré sú zamerané na minimalizáciu vzniku odpadov a šetrenie nenávratnými prírodnými zdrojmi.

•	Jozef Moravčík – primátor hl. mesta SR Bratislavy, Primaciálne námestie, 814 99 Bratislava

Požiadajte v liste pána primátora, aby zabezpečil čo najskôr výstavbu riadneho zodpovedajúceho útulku pre zvieratá v Bratislave, tak ako to sľúbil pred voľbami. Podporte stanovisko Slobody zvierat k tomuto problému.

                                                            -15-
•	Master Foods Slovakia – komoditná spoločnosť, Bajkalská 25, 821 01 Bratislava

Napíšte tomuto výrobcovi  potravy pre zvieratá (vyrába napr. aj známy Pedigree), aby prestal bojkotovať aktivity Slobody zvierat.

•	Brigita Schmognerová – ministerka financií, Ministerstvo financií SR, Štefánikova 5, 811 06 Bratislava

Napíšte pani  ministerke, aby vláda tak, ako sľúbila v programovom vyhlásení,  podporovala úsporné technológie a obnoviteľné zdroje energie, a aby znížila daň z pridanej hodnoty týchto výrobkov a zariadení z doterajších 23 %.

          Každý Váš list veľmi pomôže nášmu životnému prostrediu. Pošlite ho                       doporučene. Do 30 dní musíte dostať odpoveď. Ak sa tak nestane, kontaktujte nás   a my Vám  poradíme, čo ďalej. Ďakujeme Vám za pomoc.                       (pa)                 
                        
INTERNET
     Pozrite si webovské stránky ochranárskych skupín plné zaujímavých informácií.

•	

Greenpeace                                     http://www.greenpeace.sk
•	Changenet (zelená sieť)                  http://www.changenet.sk
•	LZ VLK TATRY (v príprave)        http://www.viapvt.sk/wolf,(www.wolf.miesto.sk)
•	MV SZOPK                                     http:// www.fns.uniba.sk/zp/mvszopk
•	Za Matku Zem                                 http://www.zmz.vadium.sk
•	Sloboda zvierat                                http://www.slobodazvierat.sk
•	MŽP SR                                            http://www.lifeenv.gov.sk
                                                                                                             
                                            I N Z E R C I A
      V tejto rubrike budeme uverejňovať všetky oznamy, týkajúce sa životného prostredia (predaj ekologických kníh, zaujímavé podujatia, darovanie zvieratka a pod.), ktoré nám zašlete na adresu redakcie. Neváhajte a využite túto jedinečnú možnosť. Nezverejníme hlúposti a hanlivé inzeráty.                  
                                                                                                                                                 
                                                    L I S T Á R E Ň    
          Znovu  vás vyzývame, píšte, píšte, píšte.  Návrhy, podnety, otázky, pripomienky, príspevky...Zverejníme aj vaše umelecké vybytia - básne, poviedky, kresby...
Niečo vám tu chýba? Niečoho je tu príliš? Niečo nieje dobré? Niečo je naopak vynikajúce? n Alebo niečo treba rozhodne  okamžite zmeniť?  Máte právo povedať svoj názor a prispieť k zlepšeniu úrovne tohto časopisu. Práve preto, že je pre vás.                                                                                                                   
                                                                                                                          (pa)

-16-
JE  MÚZEUM  OCHRANY  PRÍRODY  O OCHRANE  PRÍRODY ?

   Biblia všetkých ochrancov prírody, kniha “Muž, ktorý sadil stromy” od autora Jeana Giona opisuje skutočný príbeh Elzéarda Bouffiera, ktorý celý svoj život zasvätil sadeniu desiatoktisíc stromov v oblasti Prímorských Álp vo Francúzsku. Je to príbeh bezpríkladnej šľachetnosti človeka, ktorého práca zanechala vo svete a v ľuďoch nezmazateľnú pečať a zmenila nielen ráz krajiny, ale aj život a správanie sa ľudí v tomto francúzskom regióne. Je to príbeh človeka s nezabudnuteľným ľudským charakterom.
Aj v tomto meste žije človek  podobného razenia. Žena, ktorá na úkor osobného voľna a investovaním vlastných finančných zdrojov sadí stromy, aby zmenila charakter tohto mesta, a možno nepriamo aj jeho obyvateľov. Počas svojho života zasadila za svoje vlastné peniaze stovky stromov a desiatkam umožnila prežiť iným spôsobom. Koná tak napriek úškrnkom okoloidúcich, častému ľudskému pohŕdaniu a  nepochope- niu zo strany ľudí, ktorých jediným zmyslom existencie sa stali peniaze. Túto ženu si nesmierne vážim a patrí jej moja hlboká úcta a uznanie.
Vždy som si  myslel, že pozitívny príklad vždy vyvoláva v ľuďoch túžbu byť lepšími. O to viac ma zarmútil fakt, že na pôde Slovenského múzea ochrany prírody a jaskyniarstva v Liptovskom Mikuláši bolo jej dieťa – smrekovec opadavý, ktoré malo nahradiť vetrom vyvráteného predchodcu, vytrhnuté pracovníkom tejto inštitúcie.
Záhradník si pomýlil zmysel svojho povolania. Namiesto sadenia stromov sa zaoberá ich ničením a  namiesto sadenia semienok dobra do záhrad ľudských duší sa rozhodol sadiť zlosť a nenávisť. A tu už nejde iba o vytrhnutú a pohodenú sadeničku kdesi pri plote. Tu už ide o ničenie ľudského diela.
Vždy som si  myslel, že Múzeum ochrany prírody, je tak ako všetky podobné múzeá vo svete o ochrane prírody, o výchove ľudí a o sprostredkovaní poznatkov a skúseností. Správy, ktoré prenikajú cez nedobytné múry inštitúcie, a tento ničím  neospravedlniteľný  čin, však svedčia o niečom inom. O nepochopení zmyslu svojej práce niektorými ľuďmi. O ľudskej hlúposti,  ktorá sa nám akosi začala rozvaľovať po Slovensku, o malomeštiactve a o tom, že títo ľudia by sa nemali priživovať na posvätnej myšlienke ochrany prírody ku ktorej, ako sa zdá, vôbec nemajú vzťah.
G.B.Shaw už veľmi – veľmi dávno povedal: “Naučili sme sa  lietať vo vzduchu ako vtáci, plávať vo vode ako ryby, zostáva jediné, naučiť sa žiť na Zemi ako ľudia”. Žiaľ, niektorí sa to nenaučia za celý svoj život.                                                       (pa)

-17-
AKTUALNE

PREDNÁŠKOVÝ CYKLUS “RES PUBLICA”
Každú stredu organizuje Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY v Dome kultúry  v Liptovskom Mikuláši prednášku  v rámci 34 – dielneho prednáškového cyklu “Res publica” (Vec verejná). Prednášky začínajú vždy o 16.30 hod. v Bábkovej sále Domu kultúry.
Príďte si vypočuť zaujímavé témy, spoznať zaujímavých ľudí a podeliť sa s nami o Vaše nápady z oblasti ekológie. Zapojte sa do ochranárskej činnosti v Liptovskom Mikuláši.
V blízkej dobe sa môžeme tešiť na témy: Globálne a kllimatické zmeny - Slovensko (12.1.2000, Mgr.Rudolf Pado), 
Národné parky ako rezerva biosféry (19.1.,Ing. Tomáš Vančura), 
Ľudia a energia ( 26.1.,ing. Fridolín Slaninka), 
Chránené územia SR (2.2.,RNDr. Alena Hliničanová), 
Čo nás spája s druhmi, ktoré vymierajú pred našimi očami? (9.2.,RNDr. Dana Šubová).                  

/pokračovanie začiatkom februára v 3.čísle Ekokompasu/

                                                                                                                                    STROM ZA STARÝ PAPIER           
Táto  aktivita   sa   týka  podpory  zberu papiera a zároveň prispeje  k  záchrane prirodzených  lesov na Slovensku, teda k vytvoreniu  1. súkromnej  rezervácie v strednej Európe. Kampaň bola odštartovaná 1.12.1999 a                                             bude  ukončená   22.4. 2000 .  Ponuku zapojiť  sa  dostalo  340  základných a stredných škôl v podtatranskom regióne. 
Ako sa zapojiť ? Informuj sa u svojich učiteľov a   snaž   sa  spolu   s   ostatnými          
nazbierať čo najviac papiera.                          
Čo za to? Zberom papiera získa škola finančné   prostriedky ,   z   ktorých    časť            
môže využiť pre svojich  žiakov a časť,teda aspoň tisíc korún venuje na  kúpu stromu pre vytvorenie rezervácie.Takáto škola bude zaradená do zlosovania o  3   kolekcie  70 kníh s enviromentálnou  tematikou  v hodnote 4000 Sk.
Aký to má význam? Okrem toho,že je tu šanca   získať      finančné      prostriedky,
ktoré  by  inak  niekoľkokrát znásobené putovali  do  zahraničia, vyzbieraním        1 tony starého    papiera    zachránime  pred vyrúbaním asi 3,4 ha lesa. Nečudo, keď na vyrobenie  9  kg   nového   papiera potrebujeme len 10 kg starého , ale až 23 kg dreva! 
•	    Kampaň podporili     :Regionálne enviromentálne centrum Slovensko (fin.OSN, gar. MŽP),
     SCP  a KORO Ružomberok, 
     firma MERKUR a reštaurácia SIESTA 
     Llpt. Mikuáš      

                                                                                                                                    (ml)

                                                                   -18-
PRÍBEH

        Jedného dňa odborník na hospodárenie s časom hovoril pred skupinou študentov obchodu, a aby zdôraznil svoju myšlienku, použil ilustračný príklad, na ktorý študenti nikdy nezabudnú. Ako tak stál pred skupinou tých výnimočných lámačov rekordov, povedal: “Dobre, je čas na kvíz” a vytiahol päťlitrovú fľašu na zaváranie so širokým hrdlom a postavil  ju pred nich na stôl.
Potom vyhrabal asi  tucet kameňov a starostlivo ich poukladal jeden po druhom do fľaše. Keď bola fľaša plná až po hrdlo a žiadny ďalší kameň by sa do nej nevošiel, spýtal sa: “Je  tá fľaša plná?” a každý v triede zvolal: “Áno”.
Expert na hospodárenie s časom sa usmial: “Skutočne?” a siahol pod stôl a vytiahol sáčok štrku, ktorý nasypal na fľašu a poriadne ňou zatrepal. Štrk sa prepadol do medzier medzi kameňmi. Opýtal sa opäť: “Je fľaša plná?”.  Tentokrát trieda pochopila a jeden riekol: “Pravdepodobne nie”. “Správne!” odpovedal expert na hospodárenie s časom a spoza stola vytiahol sáčok s pieskom a vsypal ho všade do medzier  medzi kameňmi a štrkom. Opäť sa opýtal: “Je tá fľaša plná?”. “Nie!”, zarevala trieda. “Správne”, odpovedal a vytiahol džbán vody a naplnil fľašu až po okraj. Potom sa rozhliadol po triede a spýtal sa: “Čo je pointou tejto ukážky”.
Jeden snaživec zdvihol ruku a povedal: “Pointou je, že bez ohľadu na to, aký plný je váš program, keď sa snažíte skutočne poriadne, vždy  tam ešte vôjdu  nejaké veci”.
“Nie”, riekol prednášajúci, “to nie je pointa”. 
“Pravda, ktorú nás ukážka učí, je tá, že pokiaľ tam nedáme tie veľké kamene ako prvé, tak už ich tam nikdy nedostaneme. Čo sú tie veľké kamene Vášho života? Čas, ktorý trávite so svojimi  milovanými, Vaše sny, zmysluplné aktivity, učenie, pomoc a vedenie druhých. Pamätajte si to, aby ste vždy dali dovnútra najprv tieto dôležité kamene, inakšie ich tam nedáte už nikdy”.

Ak dnes večer alebo ráno budete premýšľať o tomto krátkom príbehu, spýtajte sa sami seba: “Čo je tými “veľkými kameňmi” v mojom živote? A potom ich vložte do fľaše života ako prvé.
                                                                                                         podľa Gargi  or Mijo  
                                                                                                                                (pa)

                                                                     -19-
S Ú Ť A Ž

Ak ste pozorne čítali časopis “EKOKOMPAS” nebude pre Vás problémom odpovedať na nasledovné otázky:

1, Koľlko vyprodukujeme ročne komunálnych odpadov?
2, Ako sa volá putovná výstava, ktorú organizuje Spoločnosť priateľov Zeme?
3, Čo znamená skratka LPDE ?
4, Prečo sú dioxíny nebezpečné ?
5,Ako sa volá prvá súkromná rezervácia v strednej Európe a kde leží?
- nezabudnite napísať, ktorý článok as vám páčil  alebo nepáčil a prečo.
Odpovede zasielajte do konca februára 2000 na adresu: EKOKOMPAS, Lenka Milonová, 031 04 Okoličné 552, okr. Liptovský Mikuláš
Spomedzi správnych odpovedí vylosujeme jedného z Vás, ktorému zašleme publikáciu s ekologickou tématikou.                                                                         (pa)    
                                                                                                                                               
   ZAPOJTE SA DO UMELECKEJ SÚŤAŽE
                           Talenty Matky Zeme
     maľuješ, píšeš poviedky,básne,fotíš,navrhuješ plagáty, máš nápady a schopnosti,
                                                 a chceš svoj talent prezentovať 
                                                                          ? 
Zapoj sa do tvorivej envirosúťaže,                    Porota bude práce hodnotiť 
ktorá bude prebiehať  do 1.apríla                      v kategóriách:   EKOPLAGÁT
2000.Vyhlásenie a odmenenie ví-                                      EKO FOTOGRAFIA
ťazov sa uskutoční  na  vernisáži                                      Kreslený EKOVTIP              
rovnomennej  výstavy    ku   Dňu                                                 EKOBÁSEŇ
Zeme  v   M - klube  Lipt. Mikuláš.                    EKOPRÓZA (poviedka,fejtón)  
                   
                             EKO- označuje spojitosť s prírodou, jej jedinečnosť,zložitosť
                             i ohrozenie. Táto súťaž by mala viesť k tomu, aby si to ľudia aj 
                                         prostredníctvom vašich prác hlbšie uvedomili.

   Do  súťaže  sa  môžu   zapojiť  celé  kolektívy . Vytvorte  pekné  práce         napríklad  aj  na hodinách slohu, etickej ,  či  výtvarnej  výchovy  a pošlite    svoje  príspevky ako jednotlivci, alebo celá trieda na  adresu redakcie   najneskôr do 31.3. 2000. 
              Výhercovia v každej kategórii obdržia zaujímavé knižné ceny. 

                                                   

                                                                                    
 To vieme.
Zem nepatrí človeku, 
človek patrí Zemi.
To vieme.
Všetko spolu súvisí
ako krv, ktorá spojuje jednu rodinu.
 Všetko spolu súvisí.
Čokoľvek postihne Zem
postihne aj synov Zeme.
Človek netká plátno života,
je len nitkou v ňom.
Čokoľvek urobí plátnu
urobí aj sebe.

                                                                                                   (Náčelník Seattle, 1854)

 Časopis EKOKOMPAS,   1. ročník, 1. číslo,  Adresa redakcie: Lenka Milonová, EKOKOMPAS,  031 04 Okoličné 552,  tel: 0849/ 551 44 04 (Lenka), 553 10 27 (Rrudo), 55 200 90 (Veronika), E – mail: mailto:wolf@mail.viapvt.sk, Šéfredaktor: Lenka Milonová, Redaktori: Richard Školka, Veronika Vyšná,  Jazyková úprava: Jana Júdová, Koordintátor a odborný garant: Pado Rudolf – Lesoochranárske zoskupenie VLK TATRY.   Príspevky so časopisu sú vítané.           
Vydávanie  časopisu  finančne  podporila Nadácia otvorenej spoločnosti (Open Society Foundation) z Prešova v rámci Regionálneho mládežníckeho programu (Regional Youth program – RYP).